<p>KUKS: Úsilí o rozvoj kulturní památky tak, aby se stala lákavým cílem turistů, ale přitom zůstala příjemným místem pro život místních, v sobě nese řadu úskalí a nutnosti nacházet velké množství kompromisů. Tento nelehký úkol si na sebe vzal i ředitel sdružení Revitalizace Kuksu magistr Jiří Skalický. V rozhovoru nám prozradil, jak se mu v tomto úsilí daří a na jakých projektech právě pracuje.</p> <p>Můžete našim čtenářům představit vaše sdružení, co je jeho hlavními cíly a jaký ohlas mají vaše projekty u místních obyvatel?</p> <p>Činnost naší společnosti, kterou založily společně Královéhradecký kraj a obec Kuks, je nejen podpořit obnovu a znovu vdechnout život původním lázeňským domům, ale především iniciovat a koordinovat rozvoj celé oblasti „Kukska“. K tomu používáme jako nástroj širokou platformu partnerských smluv a vztahů s aktivními subjekty v regionu. K reakcím místních obyvatel mohu ze své zkušenosti sdělit následující: obecně nové aktivity a nápady vnášené do stávajícího systému jsou nejen oživením, ale také narušují některé zaběhnuté věci. Zpočátku skutečně místní obyvatelé přistupovali a někteří stále ještě přistupují k připravovaným projektům s nedůvěrou, protože za posledních 25 let zde bylo činných několik subjektů, které slibovaly rozvoj Kuksu, ovšem vše zůstalo pouze u slibů. V současnosti máme podáno a schváleno několik projektů směřujících k podpoře a rozvoji aktivit na Kuksu především v oblasti cestovního ruchu. </p> <p>Je o Kuks z řad turistů velký zájem? Kolik návštěvníků si jej ročně prohlídne? </p> <p>Hospital Kuks patří již nyní k nejnavštěvovanějším památkám v Královéhradeckém kraji. Ročně si jej prohlédne více jak 65 tisíc návštěvníků. Zároveň je zarážející, že při tak vysoké návštěvnosti není příliš rozvinutá infrastruktura služeb pro cestovní ruch, takže návštěvník Kuksu nemá důvod kromě návštěvy hospitalu se v obci zdržovat, strávit zde příjemně svůj čas a nechat tu více peněz za nabízené služby. Příležitosti jsou, zatím však zůstávají převážně ležet bez povšimnutí. Pro místní drobné podnikatele je to výzva a možnost vytěžit z návštěvnosti co nejvíce. My jako obecně prospěšná společnost nemůžeme a ani nechceme suplovat aktivity, které náležejí podnikatelskému sektoru. Zatím místní za vším vidí především více odpadků, ztrátu soukromí a podobně. V organizování kulturně vzdělávacích akcí již vylétly na Kuksu za posledních deset let první vlaštovky, ať již jde o tradiční Vinobraní, vánoční trhy, nebo mezinárodní festival barokního divadla Theatrum Kuks. </p> <p>Fungujete od roku 2009. Co se vám za tuto dobu již podařilo uskutečnit?</p> <p>Kromě vybudování a zavedení naší společnosti, jsme připravili a podali šestnáct projektů na podporu rozvoje Kuksu a celé destinace, deseti projektům byla přiznána dotace, dva byly neúspěšné a u čtyř čekáme na výsledek řízení. Vše za více jak 65 milionů. Vyvíjíme další marketingové aktivity v oblasti využití potenciálu řeky Labe, jsme partnery v několika navazujících projektech v kraji, jsme aktivní i v přípravě projektů jak v oblasti spolupráce směrem za hranice, tak i dále po proudu Labe. Pracují u nás čtyři zaměstnanci.</p> <p>S kým ze zahraničních subjektů jste konkrétně navázali spolupráci a jak probíhá?</p> <p>Naše zahraniční aktivity směřují do Polska (potenciální klientela Kuksu, spolupracujeme s Dolnoslezským a Opolským vojvodstvím, s Opolskou regionální turistickou agenturou, s městem Bardo a v jednání je možná spolupráce s unikátním areálem cisterciáckého kláštera Kreszow), a také na Slovensko a do Německa (například Hospodářská komora Magdeburg a další). </p> <p>Jakým způsobem získáváte finance na své projekty?// </p> <p>Prostředky na spolufinancování projektů jsme získali od zakladatelů společnosti, tedy od Královéhradeckého Kraje a obce Kuks, prostředky na obnovu Kuksu jsou čerpány z několika operačních programů Evropské Unie. </p> <p>Zapojujete do projektů i dobrovolníky?</p> <p>Zapojení dobrovolníků je v plánu s postupujícím nárůstem našich aktivit. Vše vyplývá i z marketingové studie, kterou pro nás zpracovali studenti Vysoké školy obchodní. Spolupráce se školami je jednou z našich priorit. </p> <p>Na co nového se mohou návštěvníci této památky těšit?</p> <p>Vzhledem k připravované komplexní obnově celého Kuksu (jak hospitalu tak obce) bude pro návštěvníky každý rok připraveno něco nového. Například příští rok chystáme otevření informačního centra s ubytováním, v roce 2013 otevření Muzea barokního knihtisku a rytce Michaela Rentze v jednom z lázeňských domů, v roce 2014 postupné zpřístupňování obnovených částí hospitálu a v roce 2015 komplexní otevření všech obnovených atraktivit na Kuksu. </p> <p>Jaké jsou vaše nejbližší plány?** </p> <p>Vybojovat poslední bitvy o dotace, zpočátku příštího roku zahájení plánovaných rekonstrukcí (hospital, cesty, lázeňská kolonáda a další) a rozvinout naše vzdělávací aktivity. </p> <p>Více info na:<br />
http://www.revitalizacekuks.cz/</p>
OSTRAVA: Ve čtvrtek 5. září byla na Slezskoostravském hradě otevřena nová dlouhodobá výstava nacházející se ve sklepních prostorech. Země na obzoru!!! aneb Jak slezskoostravské uhlí dobývalo Arktidu zavede návštěvníky do světa jednoho z nejvýraznějších šlechticů 19. století – Johanna Nepomuka hraběte Wilczka.
OSTRAVA: „Ars longa, vita brevis,“ praví jedno staré, leč pravdivé rčení vypovídající o nesmrtelnosti lidského ducha zhmotněného a navěky žijícího v umění. A v případě antikvariátu a galerie Libri Kniharium v centru Ostravy jde o umění zejména knižní a výtvarné.
Ostrava vždy bývala městem s kulturním zázemím, ať už se prezentovalo divadly, univerzitou, galeriemi,výstavními prostory a vedle knihkupectví také antikvariáty. A právě ty doplňovaly onu přední linii kultury o tu zcela výjimečnou a nevšední.
PODĚBRADY-ČR: FEMAD neboli Festival mladého amatérského divadla v Poděbradech dává druhou šanci souborům, které se neprobojovaly do hlavních programů vrcholných domácích přehlídek, ale přesto mají své kvality a stojí za to je vidět. Letos je součástí tohoto zářijového svátku ochotnického divadla řada představení, několik seminářů, ale třeba i Bienále ochotnického plakátu spolu s výstavou. Ředitel festivalu Ladislav Langr připomíná v podcastu Místní kultury více než padesátiletou historii FEMADu, tradici "salonu odmítnutých" i jeho specifika: "Například tady nemáme porotu. Každý soubor vyšle svého delegáta, který musí být na všech představeních. Na závěr potom delegáti před diváky hlasují, co bylo nejlepší. Takže tady už nemůžeme říkat 'Ta porota nám to nandala', tady si to nandají sami ochotníci." Součástí festivalu je i seminář s lektorem, kde se tříbí a formulují názory na představení. "Snažíme se, aby odtud nikdo neodcházel s pocitem, že byl uražen, že byl zmařen jeho záměr, že byl nepochopen," doplňuje Ladislav Langr. V podcastu zmíníme i jeho velkou práci o regionálních osobnostech a četné kulturní a sportovní akce, které neúnavně organizuje. A v čem se komunální politika, ve které už mnoho let působí, podobá divadlu? Poslechněte si náš nový podcast.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.