ČR: Mengeleho dvojče A-782. Tak zní název knihy publicisty Pavla Barocha vyprávějící příběh Jiřího Fišera, posledního žijícího dvojčete v Česku, které zažilo a přežilo koncentrační a vyhlazovací tábor v Osvětimi. Tehdy osmiletého Jirku a jeho o necelou půlhodinu mladšího bratra Josefa si tam pro své nelidské pokusy vyhlédl doktor Mengele, přezdívaný Doktor Smrt. Barochova napínavá, čtivě napsaná kniha vychází 27. ledna – na Mezinárodní den památky obětí holokaustu.
Vydání knihy tak připomíná výročí osvobození největšího nacistického vyhlazovacího tábora Auschwitz-Birkenau, od něhož letos právě 27. ledna uplyne už 75. let. Knihu Mengeleho dvojče A-782 vydává Nakladatelství ZEĎ zaměřené na literaturu s poutavými příběhy, vyprávěnými s vědomím kořenů a historie svobodné evropské společnosti.
„Mengele chtěl, abychom ho oslovovali strýčku, ale i když si bral některé děti na kolena a hladil je, šla z něj hrůza,“ vzpomíná v knize Jiří Fišer na člověka, který jeho i bratra málem zabil, když jim dával injekce s exotickými nemocem, a pak pozoroval, zda na ně oba reagují stejně. Mengele také zkoušel, jestli by jejich šedozelené oči nešly obarvit na „árijštější“ modré. „Stříkal mně a bráchovi do očí nějakou tinkturu, pálilo to jako čert, dostali jsme do očí dokonce infekci. Ale měli jsme štěstí, na rozdíl od jiných. Neoslepli jsme,“ říká Jiří Fišer, který nedávno oslavil své 84. narozeniny a žije v Mohelnici se svojí manželkou.
„Oba kluci měli v tom obrovském moři neštěstí opravdu několik vzácných kapek štěstí, díky nimž nakonec vyvázli,“ uvádí Pavel Baroch. „Tím, že se stali se pokusnými objekty doktora Mengeleho, který si pro své pseudovědecké experimenty dvojčata vybíral, nešli jako mnoho ostatních dětí do plynových komor na jistou smrt,“ vysvětluje. „A jak řekl sám Jiří Fišer, naštěstí byli v té skupině, kde se testy prováděly na živých dětech. A do třetice měli to štěstí, že i tyto hrůzy oba dva přežili a dočkali se konce války, “ dodává autor.
Vedle živých vzpomínek jednoho pamětníka holokaustu přináší kniha ale i další, pečlivě vybraná fakta a příběhy, doprovázené novinářsky přesnými postřehy. Pavel Baroch tak osud jednoho z přeživších zařazuje do širších souvislostí. A k dvojčatům Fišerovým přidává ještě další postavy. K těm patří třeba „dobrý člověk z Osvětimi,“ německý lékař Hans Münch nebo neznámý zachránce dětí, Čech Přemysl Pitter.
„Kniha Pavla Barocha výborně zpracovává téma holokaustu pro čtenáře, kteří o něm chtějí získat ucelenou představu a zároveň jsou zvědaví na konkrétní osud jednoho českého kluka. A Jiří Fišer, který továrnu na smrt spatřil očima dítěte, nabídl Pavlovi až fotograficky přesné vyprávění – vždycky přímé, často otřesné, ale nikdy banální. Do mozaiky poskládané z mnoha vzpomínek a historických pojednání tak kniha Mengeleho dvojče přidává další výrazný kamínek, výmluvně doplňující celkový obraz,“ říkají nakladatelé Jan Pergler a Jan Dražan.
Na sklonku horkého léta 2019 Pavel Baroch s Jiřím Fišerem památník v Osvětimi-Březince navštívili. Jiřího bratr Josef s nimi už jet nemohl, zemřel ve věku 75 let v roce 2011. Jiří Fišer znovu prošel místa, kde byl s ním, ale i s maminkou a svou starší sestrou Věrou, vězněn. Za obě pak zapálil na kolejích, vedoucí k táborové bráně, dvě svíčky – maminka a sestra totiž vyhlazovací tábor nepřežily, v jiném koncentráku předtím zahynul také otec rodiny. „Náhodné setkání se skupinkou izraelských studentů, kteří na pamětníka s dosud viditelným číslem na předloktí nevěřícně hleděli, s pohnutím vyslechli jeho příběh a na konci se s ním dojemně rozloučili, patřilo k nejsilnějším momentům, které jsem s Jiřím Fišerem zažil,“ uzavírá Pavel Baroch.
Mengeleho dvojče A-782, Pavel Baroch, 170 stran, cena 278 Kč. V lednu 2020 vydává nakladatelství ZEĎ.
Kdo je kdo:
Jiří Fišer (nar. 7. ledna 1936 v České Třebové)
Narodil se o necelou půlhodinu dříve než jeho jednovaječné dvojče Josef, který zemřel v roce 2011. Tehdy se ještě jmenovali Fischerovi, jméno si bratři nechali počeštit až po válce. Oba rodiče byli židovského původu. Otec Arnold pracoval na dráze, matka Emilie byla v domácnosti. Měli ještě dceru sestru Věru, která byla o necelé dva roky starší než Jiří s Josefem.
Pavel Baroch (nar. 1. února 1968 v Karlových Varech)
Vystudoval žurnalistiku na Univerzitě Karlově v Praze. Na počátku 90. let nastoupil do MF Dnes, kde pracoval více než 12 let. Posléze působil v Hospodářských novinách, České televizi nebo v on-line denících Aktuálně.cz a Echo24.cz. Nyní pracuje v časopise Týden. Je držitelem Ceny předsedy Rady vlády ČR pro výzkum a vývoj za popularizaci české vědy (1995). Dlouhodobě se ve svých článcích věnuje rovněž novodobé historii nebo ekologii. Je ženatý, má dceru a syna.
O nakladatelství:
Nakladatelství ZEĎ dvou českých novinářů – Jana Dražana a Jana Perglera – se zaměřuje na chytré knihy s poutavými příběhy, jimž je blízká demokracie, humanita, vzdělanost i jiskřivý humor. Knihy, které zde vycházejí, nahlížejí pod povrch i do budoucnosti. S novinářským čichem předkládá ZEĎ čtenářům publikace, které bystře reagují na současné dění a současně hájí hodnoty svobodné evropské společnosti s vědomím jejích kořenů i historie. Na knižním trhu působí od roku 2016.
Po nedávno vydané knize Poslední deník Květy Fialové, otevřené zpovědi slavné herečky, která byla okamžitě rozebraná a dočkala se několika dotisků, knize Česko na křižovatce, pohledu dvou desítek komentátorů na současnou politickou i společenskou situaci v Česku, a rozhovoru moderátorky Světany Witowské s Kamilou Moučkovou Hlavou proti zdi připravuje Nakladatelství ZEĎ další zajímavé tituly: Deník Renii Spiegel: deník židovské dívky byl objeven až v roce 2012 a představuje nový úhel pohledu na dobu druhé světové války, kterou Renia – podobně jako Anna Franková, s níž bývá někdy srovnávána – nepřežila.
V první polovině roku 2020 se v knihkupectvích objeví také publikace Miss Ex-Jugoslávie (srbská autorka Sofija Stefanovič líčí příběh rodiny, která se vystěhovala ze své domoviny v době, kdy se z Balkánu začal stávat sud se střelným prachem) a Sněžím! (Deník bílé mafie), v níž pomocí proslulého deníku Vladimíra Dbalého, bývalého ředitele Nemocnice Na Homolce, novinář Radek Kedroň vylíčil příběh jednoho strmého manažerského i lidského pádu.
Nakladatelství má také exkluzivní práva na vydávání americko-izraelského spisovatele Tuvii Tenenboma, jehož vtipné a chytré „politické cestopisy“ Všechny jejich lži, Čau uprchlíci! a Chyťte Žida! se okamžitě staly bestsellery. Poslední kniha Tuvii Tenenboma pod názvem Krysy Jejího Veličenstva, tentokrát z jeho cesty po Velké Británii a věnované tématu brexitu, vyšla v českém překladu v říjnu 2019.
K úspěšným knihám nakladatelství ZEĎ, které jsou stále v prodeji, patří například i Náš Václav Havel (27 rozhovorů, které vedli Jan Dražan a Jan Pergler s bývalými kamarády a spolupracovníky Václava Havla), Poutník časem chaosu (otevřený rozhovor novináře Jana Dražana vedený s Václavem Cílkem), Ó Jeruzaléme (Larry Collins a Dominique Lapierre vyprávějí strhující drama o legendárním boji Izraele za nezávislost), Ať žijou mikrouti (Radkin Honzák, známý psychiatr a publicista píše poučně i s humorem o střevním mikrobiomu, jehož objev mění pohled na léčbu mnoha nemocí) a Inovovati budeš (bestseller Avi Joreše přeložený do 27 jazyků, přináší poutavé příběhy zázračných izraelských inovací, které pomáhají měnit život stovkám milionů lidí po celé planetě).
ČR: V polovině léta Vás zdravíme ze Zlatého oříšku a chceme se s Vámi podělit o úspěchy a zážitky nadaných dětí, které v Nadačním fondu celoročně podporujeme. Jak se daří několika laureátům po úspěchu v soutěži Zlatý oříšek, kterou jste mohli sledovat na Nový rok v České televizi, a jak jim společné úsilí s našimi partnery ovlivnilo život, jsme zachytili v tomto videu: https://www.youtube.com/watch?v=db2Za6P5iCE
ČR-PRAHA: V zastoupení Sdružení kritiků a teoretiků s politováním oznamuji, že jsme byli nuceni uzavřít činnost Galerie kritiků v Adrii za velmi nepříznivých podmínek, jež jsou uvedeny ve zprávě na Echo 24-viz odkaz: https://echo24.cz/a/HcbtR/konci-jen-galerie-kritiku-nebo-i-kultura-vubec
ČR: V kultuře pracuje přibližně 221,6 tis. osob a kulturním a kreativním povoláním se věnuje 136 tis. z nich. Podle údajů ze Sčítání 2021 se nejvíce pracovníků vykonávajících vybraná kulturní a kreativní povolání vyskytuje v Hl. městě Praze, Středočeském a Jihomoravském kraji. Tradičním a uměleckým řemeslům dominuje Liberecký kraj.