<p>PRAHA: V pražském Divadle U hasičů se 26. listopadu 2011 uskuteční tanečně-divadelní večer u příležitosti významného životního jubilea doc. Evy Kröschlové, významné české tanečnice, choreografky a pedagožky tance, mj. umělecké vedoucí a spoluzakladatelky pražského souboru Chorea Historica.</p> <p>Taneční gratulaci na počest jubilantky připravily soubory Chorea Historica Praha, Chairé Příbram, Vycpálkovci Praha s muzikou Rozmarýn a další hosté.</p> <p> Eva Kröschlová, přední česká choreografka a tanečnice by s jistotou udělala daleko zářivější kariéru, kdyby dvacáté století nepřineslo tolik negativních proměn. Její matka Jarmila patřila k průkopnicím českého moderního tance a ve dvacátých letech si otevřela v Praze jednu z prvních škol tohoto směru. Otec byl Němec, soukromý docent dějin umění na univerzitě v Halle. Dětství bylo pro Kröschlovou šťastným obdobím ‒ rodina patřila k okruhu Masarykových přátel – Kröschlovi jezdili do Lán, v létě do Topolčianek. Přitom doma žili více než skromně, protože matčina škola nevynášela. Eva odešla z gymnázia z kvarty, aby nemusela chodit do německé školy, zůstala v matčině taneční škole a vystupovala v její skupině. Po válce to krátce vypadalo na mezinárodní kariéru, ale Únor 48 tomu zabránil. Eva nechtěla emigrovat, protože jí to připadalo neetické. Krátce na to byl moderní tanec prohlášen za zvrhlé umění.</p> <p> Eva Kröschlová začala tehdy pracovat v oboru folklóru a historických tanců. Později začala učit na pražské DAMU jevištní pohyb, začátkem šedesátých let pracovala s Černým divadlem Jiřího Srnce. Spolupracovala úzce s Otomarem Krejčou v Divadle za branou až do jeho likvidace začátkem normalizace, patřila do Krejčova týmu i v DZB II. Vychovala generace herců, vedla vlastní soubor historického tance a patří k evropsky respektovaným odborníkům. </p> <p> Doc. Eva Kröschlová, autorka knihy Dobové tance 16. – 19. století, učí přes 55 let na Divadelní fakultě AMU v Praze lidové a historické tance, rytmickou výchovu a jevištní pohyb, který rozvíjí dosud. V tomto oboru spolupracovala pohybově nebo choreograficky na cca 60 činoherních a televizních inscenacích. Působila rovněž v souborech lidové tvořivosti jako choreografka a instruktorka.</p> <p> O historické tance se zajímá od r. 1943, kdy připravovala rešerše z Czerwinského vydání Orchésographie Thoinota Arbeaua pro svou matku choreografku Jarmilu Kröschlovou; jako členka její skupiny výrazového tance pak tančila v pořadu Dvorské tance. V letech 1957 – 58 účinkovala se svými studenty na koncertech souboru Noví pěvci madrigalů pod vedením prof. M. Venhody. Od r. 1985 učí na jím založené Letní škole staré hudby v Kroměříži a poté ve Valticích, rovněž na kurzech Společnosti pro starou hudbu v Praze.</p> <p> Od r. 1962 pracuje v choreologické skupině Mezinárodní rady tradiční hudby (ICTM při UNESCO). Je též členem CID (Conseil International de la Danse). Základ práce Evy Kröschlové v oblasti historického tance tvoří rekonstrukce autentických choreografií tanečních mistrů rané a pozdní renesance (Domenico da Piacenza, Guglielmo Ebreo, Fabritio Caroso, Thoinot Arbeau, Cesare Negri ad.). Při jejich pečlivém studiu se poučila u předních badatelů – Barbary Sparti, Dorothée Wortelboer, Véronique Daniels, Jane Gingel ad. Zabývá se i vlastní tvorbou na původní dobové hudební skladby. V poslední době jde i o tance z doby baroka.</p> <p> Z jejích četných odborných publikací jmenujme aspoň: Tance osmi století (1963), taneční hesla v Encyklopedii tělesné kultury (1964), Hudební výchova pohybem (Česká Orffova škola 1967, 1982), Rytmická pohybová výchova v múzickém vzdělávání (1969), Polka (1961, německy 1967), Kontratance různých končin (1979), Dobové tance 16. – 19. století – skupinové formy (1981),Temporytmus a pojmy, které s ním souvisejí (1981), Polonéza (1985), taneční hesla v Encyklopedii těl. kultury II. (1988), kapitoly z dějin tance v Dějinách umělecké kultury (1989), Zum Tempo ve sborníku Institutu přednesové praxe (Michaelstein 1993), Tanz in der Tschechischen Republik v encyklopedii Musik in Geschichte und Gegenwart (1998), Jevištní pohyb (1988, 1990, 1998, 2004) ad.</p> <p> Eva Kröschlová v letech 1997 – 2000 spolupracovala se souborem La Fiamma, s nímž nastudovala režijně a choreograficky tři celistvé koncertní pořady. S těmito pořady vystupovala La Fiamma v rámci hudebních festivalů – Festival komorní hudby Český Krumlov, Česko-saský hudební festival, Festival staré hudby Český Krumlov, v rámci akcí Praha 2000 v komorním cyklu koncertů a mnoha dalších akcích.</p> <p> Tanečně-divadelní večer u příležitosti životního jubilea doc. Evy Kröschlové pořádá Sdružení pro dětskou taneční tvořivost ve spolupráci se Souborem písní a tanců Josefa Vycpálka a NIPOS-ARTAMA Praha za finanční podpory Ministerstva kultury ČR, Hlavního města Prahy a České obce sokolské. </p> <p> Texty o životě a díle Evy Kröschlové převzaty ze stránek http://labyrint.scena.cz a www.choreahistorica.cz.</p> <p> Pozvánka na Taneční gratulaci k životnímu jubileu Evy Kröschlové v příloze.</p>
PRAHA: Kdysi tam mívali textilní velkoobchod rodiče spisovatele Franze Kafky, nyní tam sídlí nová galerie současného umění a obchod s designem C12. Výstavní galerie ve zrestaurovaném prostoru barokního Paláce Hrzánů z Harasova vznikla pod křídly majitele Central Gallery na Staroměstském náměstí, kde vystavují jména jako Salvador Dalí, Alfons Mucha a Andy Warhol. První výstava v Galerii C12 představuje tvorbu současné umělkyně Adély Kostkanové.
PODĚBRADY-ČR: FEMAD neboli Festival mladého amatérského divadla v Poděbradech dává druhou šanci souborům, které se neprobojovaly do hlavních programů vrcholných domácích přehlídek, ale přesto mají své kvality a stojí za to je vidět. Letos je součástí tohoto zářijového svátku ochotnického divadla řada představení, několik seminářů, ale třeba i Bienále ochotnického plakátu spolu s výstavou. Ředitel festivalu Ladislav Langr připomíná v podcastu Místní kultury více než padesátiletou historii FEMADu, tradici "salonu odmítnutých" i jeho specifika: "Například tady nemáme porotu. Každý soubor vyšle svého delegáta, který musí být na všech představeních. Na závěr potom delegáti před diváky hlasují, co bylo nejlepší. Takže tady už nemůžeme říkat 'Ta porota nám to nandala', tady si to nandají sami ochotníci." Součástí festivalu je i seminář s lektorem, kde se tříbí a formulují názory na představení. "Snažíme se, aby odtud nikdo neodcházel s pocitem, že byl uražen, že byl zmařen jeho záměr, že byl nepochopen," doplňuje Ladislav Langr. V podcastu zmíníme i jeho velkou práci o regionálních osobnostech a četné kulturní a sportovní akce, které neúnavně organizuje. A v čem se komunální politika, ve které už mnoho let působí, podobá divadlu? Poslechněte si náš nový podcast.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.