PRAHA: V letošním osmičkovém roce si vzpomínkovou akci na takřka samotný závěr roku neodpustilo ani Centrum pro studium populární kultury. A protože je, jaké je, nechá si ujít oslavy století založení neexistujícího státu a v panelové debatě v Památníku písemnictví se bude v úterní podvečer 6. listopadu věnovat odkazu a kritice roku 1968 a jeho otisku v populární kultuře.
Centrum pro studium populární kultury (CSPK), které příští leden oslaví dekádu své existence, založila hrstka kulturně a sociálně orientovaných historiků ve snaze systematizovat a kultivovat mezioborové náhledy na populární kulturu. Tu chápali především jako kulturu každodenního života širokých vrstev. Jeden ze spoluzakladatelů CSPK Ondřej Daniel, který je současně i moderátorem debaty „1968: Populární kultura, mýtus a kritika“ k tomu dodává:
„Měli jsme pocit, že filmy, hudba, gastronomie nebo sport nabízí nepřeberné možnosti, jak se dotknout společenské a politické reflexe. To platí nejen od poslední třetiny 19. století, kdy se začala ustavovat jak populární kultura, tak i česká společnost, jak ji známe dnes, ale i v pozdějších obdobích. Těžiště našeho zájmu tak zůstalo někde mezi normalizací a postsocialistickou transformací.“
Těmto pro CSPK dvěma stěžejním obdobím se nevyhne ani panelová debata organizovaná v rámci minifestivalu “Padesát na pátou”. Jejím cílem je nahlédnout za některé myšlenkové automatismy, které v domácím prostoru zapříčinila srpnová okupace vojsky Varšavské smlouvy, a to především poukázáním na globální souvislosti a dopady „ducha roku 1968“ i u jeho odpůrců:
„Není náhoda, že například Okamura si dnes neodpustí kritiku Evropské unie poukazováním na to, že v ní získali navrch „osmašedesátníci“. „Nová pravice“ využívá toho, že se ze všech myšlenkových hnutí přítomných v kvasu roku 1968 prosadili na úkor dělnického hnutí skupiny prosazující zájmy identit. Oni dnes vlastně pokračují v tomto trendu, ale s tím rozdílem, že oslovují většinovou a domácí identitu, kterou nejdříve „osmašedesátníci“ a nakonec i „stará levice“ nechala stranou,“ mudruje Daniel.
Na československé „osmašedesátníky“ a jejich obraz během postsocialistické transformace se zaměří historik a sociolog Stanislav Holubec. Paralely mezi reakcemi na rok 1968 v Československu a ve světě ale CSPK vidí i v povaze režimů, které se pokusily „poučit z krizového vývoje“ na Východě i Západě, přičemž někteří autoři z jeho okruhu rádi provokativně srovnávají husákovský konzervatismus s tím thatcherovským. Jak dalece se mohou ve své snaze o očistný aktivismus mýlit, jim v panelové debatě osvětlí politolog Pavel Barša. Historický kontext událostí roku 1968 na Západě i Východě pak nabídne historik Zdeněk Nebřenský a film „Za volantem nepřítel“ spolu se svou analýzou posrpnové kulturní produkce reagující na československý rok 1968 uvede historik Jakub Machek.
Diskuze uvozuje "Rok (p)ostalgie" CSPK, jehož součástí bude i cyklus tematických přednášek pro širokou veřejnost v Kampusu Hybernská. První z nich - "Berte všechno, co vypadá staré" o antikomunismu a ostalgii v muzeích komunismu - připadne na 11. prosince 2018.
Více informací na: cspk.eu.
http://www.facebook.com/centreforthestudyofpopularculture?ref=ts
Panelová debata „1968: Populární kultura, mýtus a kritika“
Místo: Malá vila PNP, Pelléova 20/70, Praha 6
Čas: 6. 11. 2018, 18:00
ČR: V polovině léta Vás zdravíme ze Zlatého oříšku a chceme se s Vámi podělit o úspěchy a zážitky nadaných dětí, které v Nadačním fondu celoročně podporujeme. Jak se daří několika laureátům po úspěchu v soutěži Zlatý oříšek, kterou jste mohli sledovat na Nový rok v České televizi, a jak jim společné úsilí s našimi partnery ovlivnilo život, jsme zachytili v tomto videu: https://www.youtube.com/watch?v=db2Za6P5iCE
ČR-PRAHA: V zastoupení Sdružení kritiků a teoretiků s politováním oznamuji, že jsme byli nuceni uzavřít činnost Galerie kritiků v Adrii za velmi nepříznivých podmínek, jež jsou uvedeny ve zprávě na Echo 24-viz odkaz: https://echo24.cz/a/HcbtR/konci-jen-galerie-kritiku-nebo-i-kultura-vubec
ČR: V kultuře pracuje přibližně 221,6 tis. osob a kulturním a kreativním povoláním se věnuje 136 tis. z nich. Podle údajů ze Sčítání 2021 se nejvíce pracovníků vykonávajících vybraná kulturní a kreativní povolání vyskytuje v Hl. městě Praze, Středočeském a Jihomoravském kraji. Tradičním a uměleckým řemeslům dominuje Liberecký kraj.