ČESKÝ TĚŠÍN: Ve středu 20. prosince 2017 vyšlo druhé a poslední letošní číslo vlastivědného časopisu Těšínsko. Jeho vydavatelem je Muzeum Těšínska a zmíněné číslo uzavírá jubilejní 60. ročník jeho existence. Tentokrát jsou do něj s ohledem na srpnový žhářský útok na dřevěný kostel Božího těla v třinecké části Guty zařazeny také články věnované tomuto dnes již bývalému svatostánku nevyčíslitelné hodnoty a zároveň jednomu ze symbolů historie Těšínska.
Fotografie zvonu z roku 1565, jednoho ze tří, které také padly za oběť plamenům, zdobí i obálku nejnovějšího čísla.
„Dohledu orgánů státní památkové péče nad spáleništěm a okolnostem přípravy vědecké rekonstrukce obnovy stavby v širším kontextu se věnovala památkářka Romana Rosová. Kampanologicky zaměřený příspěvek Tomáše Foldyny sumarizuje základní údaje o třech zvonech, které byly zničeny zhoubným požárem.
Přehled epigrafických artefaktů s vazbou na mimořádně cenný mobiliář kostela předkládá historik David Pindur. Jejich ztráta je z hlediska stáří, typologické pestrosti i množství situovaného na malém prostoru obzvlášť bolestivá. S problematikou volněji souvisí také přehled díla známého kulturního, osvětového a vlastivědného činitele Jaroslava Zahradníka (1890 – 1977) uloženého v uměleckohistorické sbírce Muzea Těšínska, kde se mj. nachází jeho zde publikovaný akvarel zachycující gutský kostel v roce 1953,“ poznamenává historik Muzea Těšínska Radim Jež.
V aktuálním čísle se dále nachází například příspěvek Janusze Spyry, který se v seriálu věnovaném osobnostem těšínského dějepisectví tentokrát soustředí na dílo slezského kronikáře Jakuba Schickfusse. Osudy dřevěného kostela ve Vratimově, který byl na začátku 19. století nahrazen zděným, přibližuje Martin Slepička. České a německé učitelské organizace působící ve Frýdku a okolí před rokem 1918 představuje Marzena Bogus. Specifický typ lidového horského obydlí popsal na příkladu tzv. kurloku z Košařisk (č. p. 10) etnograf Petr Liďák.
Z kratších příspěvků vybíráme pojednání o Ondrášovských slavnostech v Janovicích, stálé expozici k dějinám Bohumína, svědectví pamětního spisu z roku 1934 nalezeného v letošním roce v základním kamenu bývalé české školy v Nýdku-Hluchové či vzpomínku na nedávno tragicky zesnulou historičku a archivářku Blaženu Przybylovou.
Časopis je za 100 Kč ke koupi v pobočkách Muzea Těšínska, prostřednictvím e-shopu na našich internetových stránkách či k objednání elektronicky na michaela.piechova@muzeumct.cz.
Iva Lupková, PR a nová média, tisková mluvčí Muzea Těšínska
737 327 965, 734 284 589
iva.lupkova@muzeumct.cz
www.muzeumct.cz
ČR-PRAHA: V zastoupení Sdružení kritiků a teoretiků s politováním oznamuji, že jsme byli nuceni uzavřít činnost Galerie kritiků v Adrii za velmi nepříznivých podmínek, jež jsou uvedeny ve zprávě na Echo 24-viz odkaz: https://echo24.cz/a/HcbtR/konci-jen-galerie-kritiku-nebo-i-kultura-vubec
PLZEŇ: Od července 2019 Náplavka na Radbuze představuje příjemné místo u vody přímo v centru města, kde je možné trávit (nejen) letní večery, projít se, posedět, zrelaxovat a užít si kulturu nebo se občerstvit v kavárně. Tento prostor poprvé oživil festival Náplavka k světu. stejnojmenného spolku v roce 2012. Spolek k světu. se vrací na místo činu a malé i velké návštěvníky láká na zajímavý kulturní program – hudbu, divadlo, tanec, párty s DJs, filmy i gastronomii. Akce se budou konat během srpna až do poloviny září. Spolek k světu. aktivit u řeky realizuje víc a sjednotí je pod společným názvem Plzeňské náplavky.
ČR: Život v éteru je kniha o Radiu 1. Vyšla v srpnu 2023 a představuje počátky soukromého rozhlasového vysílání v Československu i současnost stanice, která je unikátem i ve světovém měřítku. Radiem 1 prošla řada kulturních osobností, ať jde o moderátory (Honza Dědek, Saša Michailidis) nebo o hudebníky a DJs. Úspěšná kniha oslaví 7. srpna rok od svého vydání. V současnosti je v knihkupectvích i obchodech s hudbou v prodeji její druhý dotisk.