OLOMOUCKÝ KRAJ: V dubnu si každým rokem připomínáme mezinárodní den památek a sídel. Hrady a zámky se již po zimě otevřely návštěvníkům a pro mnohé je to příležitost vydat se na výlet. Můžeme se ale z hlediska požární ochrany cítit v těchto objektech bezpečně? Památkové objekty nemusí splňovat požadavky, které jsou podle současné legislativy kladeny na nové budovy a stavby, to však neznamená, že by hrady a zámky nebyly z hlediska požární ochrany bezpečné.
Zákon o požární ochraně č. 133/1985 Sb. pamatuje i na provoz takovýchto staveb a jejich provozovatelé musí dodržovat povinnosti stanovené právě tímto zákonem.
Hasičský záchranný sbor Olomouckého kraje se již dlouhodobě věnuje problematice ochrany kulturního dědictví před požáry a jejich účinky. Plní tím kontrolní úkol zadaný centrálně z generálního ředitelství a jehož plnění má pokračovat až do poloviny roku 2019. Hasiči tak kontrolují dodržování předpisů o požární ochraně.
V roce 2015 bylo v Olomouckém kraji zkontrolováno celkem 12 památkových objektů. Hrady a zámky byly prozkoumány od půdy až po sklepy, byly prohlédnuty návštěvnické okruhy, příjezdové komunikace, vybavení objektů přenosnými hasicími přístroji, zkontrolovány zdroje vody určené pro hašení požárů, označení únikových východů a nechyběla ani kontrola dokumentace požární ochrany.
Po jednotlivých prohlídkách objektů následovalo vyhodnocení. Při prohlídkách byly v některých objektech zjištěny drobné nedostatky, které bylo doporučeno v co nejkratší době odstranit. Jednalo se o problémy v označování únikových východů a označení rozvodných zařízení elektřiny a plynu.
Cílem takovýchto požárních kontrol ve vytipovaných národních kulturních památkách je řádně zajistit hrady, zámky a sídla z hlediska požární ochrany, najít optimální a vzájemně akceptovatelná řešení požární ochrany mezi hasičským záchranným sborem a Národním památkovým ústavem, skloubení moderního protipožárního vybavení s památkovou ochranou historických budov a původních interiérů a především uplatňování nových trendů a vývoje v ochraně kulturních památek.
Požární riziko v památkových objektech je velmi vysoké. Roli totiž hraje složitý a členitý charakter stavby, množství uchovávaných předmětů z hořlavého materiálu, nepřístupnost objektů pro požární techniku, nedostatek hasiva a další.
Pokud totiž například na hradě nebo na zámku vypukne požár, rychle se šíří a hašení je obtížné. Včasný zásah hasičů často komplikuje nepřístupnost terénu k hradu či zámku, úzké chodby, točitá schodiště apod.
Základním úkolem tedy zůstává minimalizovat rozvoj požáru, jeho šíření a snížení škod v takovémto objektu. Nejefektivnější způsob je instalace moderního protipožárního vybavení, jako jsou kouřová čidla, protipožární dveře, okna.
Do popředí se v posledních letech dostává i estetické provedení těchto prvků požární ochrany. Již samotná instalace požární signalizace, stabilních hasicích zařízení a dalších prvků požární ochrany je v historických objektech velmi obtížná, a pokud je realizována necitlivě a nepromyšleně, působí pak v interiérech rušivě, neesteticky a v horším případě může způsobit i nedozírné materiální a historické škody.
V Olomouckém kraji za posledních deset let vzniklo 9 požárů v historických objektech se škodou 2 263 000 Kč.
JIHOMORAVSKÝ KRAJ: Tradiční dotační program má oproti předchozím letům jednu zásadní změnu, a to v termínech, kdy se o něj mohou zájemci ucházet. Zatímco dříve byl schvalován a uveřejňován v lednu daného roku a žádosti o dotace byly přijímány v druhé polovině února, nyní tak mohou zájemci o krajskou podporu činit už od 1. až do 31. října. Kraj na rozvoj kultury v příštím roce vypsal 15 milionů korun.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.