LIDICE: Nová výstava v Lidické galerii představí návštěvníkům, jak se krajina obce Lidice proměnila brutálním zásahem roku 1942, ale především jak jemně, s citem a myšlenkou s ní bylo zacházeno po roce 1945. Dobové plány, návrhy, fotografie, studie a další archivní materiály se ve výstavě spojují s živými květinami, protože právě stromy, růže a další rostliny sehrály v utváření nové tváře Lidic svou nezastupitelnou roli.
Proměny lidické krajiny představí dobové fotografie, umělecká díla i různé druhy rostlin, jež vyprávějí pohnutou historii lidické krajiny. Proměny lidické krajiny ukazují, nakolik podoba krajiny zrcadlí dění ve společnosti a zároveň svým charakterem toto dění utváří. Před druhou světovou válkou byly Lidice malebnou vesnicí, jež se rozkládala v údolí potoka, obklopena sady a polnostmi. Události noci z 9. na 10. června 1942 navždy zvrátily životy obyvatel obce i pokojný ráz místní krajiny. Ve jménu pomsty za atentát na zastupujícího říšského protektora Reinharda Heydricha zavraždili nacisté lidické muže, ženy a děti odvlekli do koncentračních táborů a jednotlivá stavení ve vesnice vypálili. V následujících měsících srovnaly říšské pracovní služby všechna stavení v obci se zemí, pokácely sady a aleje, zahladily staleté cesty, změnily tok potoka a zavezly rybník, který se nacházel ve středu vesnice. Na místě původní obce zůstala po skončení války jen pustá pláň.
Zdrcující zprávy o zkáze Lidic poskytly celému světu svědectví o nelidských záměrech nacistického režimu a bylo to poprvé, kdy se plně vyjevila jeho zrůdnost. Již v průběhu druhé světové války začaly vznikat iniciativy na podporu výstavby nových Lidic, pro které obnova obce znamenala příslib porážky nacistické ideologie i lepší budoucnosti. Národní i mezinárodní význam obce byl podpořen vládou obnovené Československé republiky a zbudování nových Lidic se stalo předmětem první veřejné soutěže po válce. Architektonické návrhy proto měly být zpracovány s ohledem na politické, sociální a mravní poselství obce, i její národní a mezinárodní význam.
Řešení podoby pietního území, nového sídliště i symbolického přechodu mezi oběma místy, jímž se stal Růžový sad přátelství a míru, odráželo převládající vliv modernismu a hledání národního výrazu při utváření nové podoby krajiny. Architektonický a osazovací plán vytvořený na základě vítězných návrhů položil základy krajinným prvkům, jež
v průběhu nadcházejících desetiletí začaly žít svým vlastním životem.
Výstava proto návštěvníky provází historickou podobu lidické krajiny i jejím vývojem od konce 40. let až do současnosti. Ve spolupráci se studenty Vysoké školy uměleckoprůmyslové a Fakulty umění a designu Univerzity Jana Evangelisty Purkyně je také předestřena diskuse o revitalizaci pamětních míst a úloze krajinných prvků. Součástí výstavy je interaktivní mapa vycházející z krajinářské architektury Lidic a edukativní část s tematickými aktivitami pro děti.
Na základě nové, úzké spolupráce s Katedrou geoinformatiky z Univerzity Palackého v Olomouci se můžete těšit v rámci výstavy na unikátní model, a sice tzv. Tangible Landscape. Jedná se o modelovací prostředí pro analýzu změn terénu. Po převedení do GIS prostředí jsou prováděny požadované analýzy nebo simulace. Výsledky jsou promítány zpět na model v reálném čase. Laicky řečeno, můžete tedy interaktivním způsobem pozorovat změnu barev na základě vašeho samotného zásahu – z hory si udělejte třeba libovolný ďolíček, jehož barva se z geologického hlediska změní z hnědé na modrou znázorňující vodstvo. Toto modelovací zařízení má také schopnost rozeznat širokou škálu dalších materiálů či objektů. Jako fyzický model může být použit písek obohacený polymery, jíl či výrobky z 3D tiskáren. Jednoduše si utvořte krajinu, jakou sami uznáte za vhodnou!
Otevřeno denně: listopad až březen 9:00–16:00, duben až květen 9:00–17:00
Vernisáž 12. 12. 2019 od 18:00
KURÁTORKA: MARKÉTA JONÁŠOVÁ, ARCHITEKT: PETR BUREŠ, GRAFICKÝ DESIGN: ELIŠKA FENCLOVÁ
Zdroj: www.lidice-memorial.cz
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.
ČR: V polovině léta Vás zdravíme ze Zlatého oříšku a chceme se s Vámi podělit o úspěchy a zážitky nadaných dětí, které v Nadačním fondu celoročně podporujeme. Jak se daří několika laureátům po úspěchu v soutěži Zlatý oříšek, kterou jste mohli sledovat na Nový rok v České televizi, a jak jim společné úsilí s našimi partnery ovlivnilo život, jsme zachytili v tomto videu: https://www.youtube.com/watch?v=db2Za6P5iCE
ČR-PRAHA: V zastoupení Sdružení kritiků a teoretiků s politováním oznamuji, že jsme byli nuceni uzavřít činnost Galerie kritiků v Adrii za velmi nepříznivých podmínek, jež jsou uvedeny ve zprávě na Echo 24-viz odkaz: https://echo24.cz/a/HcbtR/konci-jen-galerie-kritiku-nebo-i-kultura-vubec
ČR: V kultuře pracuje přibližně 221,6 tis. osob a kulturním a kreativním povoláním se věnuje 136 tis. z nich. Podle údajů ze Sčítání 2021 se nejvíce pracovníků vykonávajících vybraná kulturní a kreativní povolání vyskytuje v Hl. městě Praze, Středočeském a Jihomoravském kraji. Tradičním a uměleckým řemeslům dominuje Liberecký kraj.