PLZEŇ: V letošním ročníku Roku české hudby oživí Divadlo J. K. Tyla odkaz Bedřicha Smetany uvedením celého cyklu jeho operní tvorby, velkolepým koncertem Smetanových sborů, na kterém se budou podílet hudební tělesa z celé republiky, a představením všech skladatelových písní i jeho deváté nedokončené opery Viola. K oslavám Roku české hudby se připojí všechny čtyři umělecké soubory, které dohromady nabídnou přes 200 představení, koncertů a akcí připomínající české skladatelské osobnosti.
Cyklus všech Smetanových oper
Celý cyklus Smetanových oper byl zahájen v sobotu 13. ledna, za přítomnosti ředitele divadla Martina Otavy a radní města Plzně Elišky Bartákové, Prodanou nevěstou. Zde diváci také poprvé slyšeli slavnostní fanfáry složené dramaturgem opery DJKT Vojtěchem Frankem k Roku české hudby. Příležitost vidět v Plzni všechny Smetanovy opery měli diváci naposledy před 40 lety.
„Je jen málo výjimečných roků, které tolik znamenají pro českou kulturu a umění, zejména pro klasickou hudbu. Jsou jimi tzv. čtyřkové roky, kdy si každých deset let připomínáme významná tuzemská hudební výročí. Nejinak tomu bude i letos v rámci projektu Rok české hudby 2024, v němž oslavíme také 200 let od narození světoznámého hudebního skladatele Bedřicha Smetany, který zanechal významnou stopu i v kulturním dění a historii našeho města,“ připomněla radní Eliška Bartáková.
Divadlo J. K. Tyla uvede všechny Smetanovy opery ve spolupráci s Národním divadlem moravskoslezským v Ostravě. Inscenace Prodaná nevěsta, Dalibor, Hubička a Čertova stěna v nastudování plzeňského operního souboru mohou diváci navštívit v průběhu roku několikrát, celou etapu uzavře ostravské divadlo, které v rámci epilogu Roku české hudby v lednu 2025, uvede ve Velkém divadle Branibory v Čechách, Dvě vdovy a Tajemství. „Pomyslným vrcholem celého cyklu bude jediné galapředstavení slavnostní opery Libuše v lochotínském amfiteátru v rámci Noci s operou,“ doplňuje ředitel divadla Martin Otava. Viola – devátá nedokončená Smetanova opera zazní na slavnostním koncertě V hudbě život Čechů, naplánovaném na 28. února na Nové scéně. Nejmenší diváci se mohou seznámit s tvorbou Bedřicha Smetany návštěvou inscenace Prodáváme nevěstu, která se vrátí na Malou scénu 5. října 2024.
„Jsem velmi rád, že Divadlo Josefa Kajetána Tyla přistoupilo k oslavám Roku české hudby a 200. výročí narození Bedřicha Smetany takto impozantním způsobem. Potvrzuje to mimořádné kvality našeho plzeňského divadla a jsem si jist, že se nejen Plzeňané mají na co těšit. Koneckonců tento můj názor jednoznačně potvrzuje i podpora, která byla divadlu udělena v rámci dotačního titulu Ministerstva kultury Rok české hudby – Smetana 200 odbornou komisí ve výši 3,5 milionu korun na 8+1 Smetanovu operu v DJKT,” řekl ministr kultury Martin Baxa.
Sbory Bedřicha Smetany
Na koncertě sborů, jenž se odehraje 9. května ve Velkém divadle, zazní v podání spojených sborových těles z Čech a Moravy, sboru opery DJKT a dětského sboru opery DJKT– Kajetán díla, která tvoří těžiště Smetanovy sborové tvorby. Méně známé sbory pak zařadí DJKT na program podzimního Operního matiné; sbory s doprovodem orchestru provede Plzeňská filharmonie.
Písně Bedřicha Smetany
Česká hudba bude tvořit také páteř oblíbených Operních matiné. Smetanovi budou věnována matiné dvě. „Na prvním únorovém matiné zazní písňový cyklus Večerní písně, zbylé písně pak diváci uslyší na podzimním matiné. Takže se Plzeňané dočkají nejen všech Smetanových oper, ale i všech jeho sborů a písní,“ upozorňuje Otava.
Další velikáni české opery
K nejhranější čtveřici českých autorů patří u nás i ve světě vedle Bedřicha Smetany také Antonín Dvořák, Leoš Janáček a Bohuslav Martinů. Divadlo proto několikrát během roku 2024 zařadilo do programu také Dvořákovu Armidu, Janáčkovu Věc Makropulos a Zápisník zmizelého či Juliettu Bohuslava Martinů.
Širokou nabídku doplní také Mozartova opera La clemenza di Tito, jejíž světová premiéra se odehrála právě v Praze u příležitosti korunovace Leopolda II. českým králem, nebo Rekviem Antonína Rejchy v katedrále sv. Bartoloměje. „Rejchovo Rekviem je unikátní dílo světové úrovně,“ vysvětluje Otava a dodává, že se jedná „o monumentální skladbu, dokončenou v roce 1808, která předběhla svou dobu romantickým výrazem, komplexností struktury i silou sdělení. Tato kompozice mimořádných kvalit byla objevena teprve v druhé polovině 20. století v Národní knihovně v Paříži, kde Rejcha dlouhá léta působil“.
V programu plzeňského divadla bude zastoupena i současná česká operní tvorba, a to inscenacemi Jsem kněžna bláznů Lenky Noty a Quo vadis Sylvie Bodorové. Quo vadis byla napsána přímo pro plzeňské divadlo a v červnu bude hostem prestižního festivalu Smetanova Litomyšl.
Dracula poprvé mimo Prahu a program ostatních souborů
Hudební tvorbu českých osobností připomenou i ostatní soubory. Martin Otava upozorňuje zejména na dílo skladatele Karla Svobody: „Po rok a půl dlouhých jednáních se nám podařilo jako prvnímu mimopražskému divadlu získat licenci k uvedení nejslavnějšího českého muzikálu Dracula, který představíme v červnu v Amfiteátru Lochotín.“ Dále se soubor do programu připojí s původním českým muzikálem Kozí válka s hudbou Dalibora Bárty a vítězným dílem 3. ročníku soutěže INTRO s názvem I Like Zima, které nastuduje Muzikálové studio DJKT. Balet přispěje novými inscenacemi Malý princ Gabriely Vermelho, Geiko Jana Matáska a Špalíčkem Bohuslava Martinů. Ze stávajícího repertoáru pak oceňovanou taneční adaptací komedie Zkrocení zlé ženy skladatele Jana Kučery a emotivním Srdcem podle skutečné události Jan Rejenta a Pavla Lochmana. Do Roku české hudby se zapojí i soubor činohry; kromě Zeyerova Radúze a Mahuleny s původní hudbou Josefa Suka uvede ve spolupráci s operou také dva scénické melodramy Jiřího Antonína Bendy – Medea a Ariadna na Naxu. O ty projevil zájem také prestižní mezinárodní festival v Bayreuthu, jejich tamní uvedení je naplánováno na květen roku 2025.
„Jedním z mých dlouhodobých cílů je podporovat původní tvorbu, a to u všech čtyř souborů,“ dodává Otava. „Právě velká část našeho příspěvku k Roku české hudby tvoří díla vytvořená přímo pro naše divadlo. Kromě opery Quo vadis jsou to i balety Zkrocení zlé ženy, Srdce, Malý princ a Geiko či muzikál Kozí válka, jehož děj se dokonce odehrává nedaleko Plzně. Z pohádek pak balet Malá mořská víla a muzikál Plzeňský pověsti.“
Výstava Slavní čeští skladatelé
Od 17. ledna do března bude ve foyer Nové scény k vidění putovní výstava k Roku české hudby 2024 prezentující čtyři skladatele, kteří se stali světovým fenoménem – Bedřicha Smetanu, Antonína Dvořáka, Leoše Janáčka a Bohuslava Martinů, a kteří dohromady tvoří obraz české hudby 19. a 20. století s významným přesahem do zahraničí. Výstavu pořádá Odbor kultury Magistrátu města Plzně ve spolupráci s Národním muzeem – Českým muzeem hudby, Divadlem Josefa Kajetána Tyla a Plzeňskou filharmonií.
Vybraná představení s neobyčejnou atmosférou
„Jako osobní tip bych divákům doporučil, aby si v programu vyhledali představení s označením TOP RČH. Série těchto představení přinese speciální atmosféru – dobově oblečený jevištní personál, znělku složenou přímo pro naše divadlo k Roku české hudby, speciální doprovodné akce,“ láká na návštěvu divadla jeho ředitel.
Výhodné vstupenky
Diváci si Rok české hudby v Divadle J. K. Tyla mohou užít zakoupením výhodných balíčků – Můj Smetana, ve kterém najdou všechny Smetanovy opery i operní fragment Viola, Klasik, jenž nabízí čtyři opery – Dalibor, Hubička, Prodaná nevěsta a Čertova stěna, pro opravdové operní fajnšmekry je určen Lahůdkový balíček, který obsahuje dvě mimořádná díla – Zápisník zmizelého a Jsem kněžna bláznů. Stejně jako v balíčku Můj Smetana i zde je součástí slavnostní koncert V hudbě život Čechů. Pro nejmenší diváky je připraven balíček se šesti představeními opery, baletu i muzikálu od českých autorů – Kocour v botách, Co takhle svatba, princi?, Malá mořská víla, Plzeňský pověsti, Kytice a I Like Zima.
Rok české hudby je mimořádná kulturní událost, která od roku 1924 každých deset let připomíná kulatá výročí významných osobností české hudby. Letošní rok, tedy 10. ročník, se nese ve znamení Bedřicha Smetany (1824–1884), neboť je to právě 200 let od narození tohoto světově uznávaného zakladatele české národní hudby.
Vstupenky i výhodné balíčky mohou diváci zakoupit v pokladně předprodeje Smetanovy sady 16, 301 00 Plzeň, on-line na webových stránkách djkt.eu nebo v síti Plzeňská vstupenka. Vstupenky na Noc s operou – Libuše a Dracula open-air na Lochotíně budou v prodeji od 15. března 2024, předprodej pro jednotlivá představení bude spuštěn v obvyklém termínu.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.