Motto: „Kulturní krajina je nedostižná souhra přírody a ušlechtilého projevu lidského ducha" – Prof. Dobroslav Líbal.
Právě těmito slovy je uveden projekt revitalizace zámku Veltrusy a obnovy kulturní krajiny Dolního Povltaví nazvaný Terra didactica. Jde o jeden z devatenácti projektů tzv. indikativního seznamu, který připravilo Ministerstvo kultury ČR ve spolupráci s jednotlivými kraji. Na ně pak navážou - podle slov ministra kultury - řízené výzvy z Regionálních operačních programů, které podpoří oblast cestovního ruchu.
Ve své původní podobě patřil veltruský zámek, jehož vznik se předpokládá v první polovině 18. století, k nejvýznamnějším dílům vrcholného období barokní architektury v Čechách, a to i přes jeho úpravy. Chotkové původně zamýšleli vystavět v lužním lese nedaleko Vltavy nevelký letohrádek, ale společenská situace si vyžádala vybudování zámku, který dává nahlédnout do způsobu života šlechty v období vrcholného a pozdního baroka. Inspirací pro tvůrce interiéru se stal francouzský zámek Fontainebleau nedaleko Paříže.
Budovu obklopuje přírodní park, který přechází v oboru s chovem dančí zvěře a v lužní les. Celkem se jedná o plochu kolem 300 ha. Jan Rudolf Chotek vlastnil panství v letech 1784 až 1824 a právě jeho zásluhou vznikl přírodně krajinářský park typu „okrasný statek“. Současná podoba je pak dána řadou změn, které Chotkové v areálu provedli v průběhu 19. století. Už za Jana Rudolfa byla v anglickém parku postavena řada letohrádků, z nichž se část dochovala do dnešních dnů. Zubu času podlehly zejména ty, které byly zhotoveny ze dřeva. Ve veltruském areálu se konal již v roce 1754 „velký trh tovarů Království českého“, předchůdce pozdějších pražských vzorkových veletrhů. O jeho významu vypovídá i skutečnost, že jej navštívila císařovna Marie Terezie.
V srpnu 2002 postihly celý 300hektarový zámecký areál povodně, při které jej Vltava zatopila do výšky 3,5 metru. Po opadnutí vody se sčítaly škody. Nejdříve je odborníci odhadli na 250 milionů Kč, v průběhu následujících let se ovšem obejvily další. A tak si plánovaná obnova vyžádá přes 600 milionů Kč a potrvá více než 10 let.
Od povodní se dosud proinvestovalo přes 50 milionů Kč, zejména na přípravné a projektové práce a na rozsáhlou rekultivaci parkových ploch. Opraven byl Laudonův pavilon, Dórský chrám, Egyptský kabinet, hlavní brána do areálu, špýchar, mostky přes vodní kanál a jeden z historických skleníků. Průběžně se restauruje mobiliář a začala oprava hlavní zámecké budovy a velkých skleníků.
Záměr projektu
Nositelem projektu Revitalizace zámku Veltrusy, vytvoření centra pro implementaci Evropské úmluvy o krajině – Terra didactica je Národní památkový ústav, který areál také spravuje. Prvotní odhad dotace činí 250 až 300 milionů Kč, vlastní realizace má probíhat v letech 2009 až 2013. Partnery se mají stát mikroregion, města, obce, školy, výzkumné ústavy a odborné instituce. Veltruský areál bude provozovat NPÚ s pomocí partnerů a spolupracujících subjektů.
Terra didactica má pomoci zavádět do praxe Evropskou úmluvu o krajině prostřednictvím vybudování vzorového vzdělávacího centra na území mikroregionu nazvaného Veltrusdomino. Projekt je připravován pro programové financování z Integrovaného operačního programu, oblasti intervence 5. 1 b – Národní podpora využití potenciálu kulturního dědictví. Jádro představuje revitalizace areálu zámku – národní kulturní památky dle nařízení vlády č. 132/2001 Sb., na ně navazuje evropsky významná lokalita – stanoviště Natura 2000 podle nařízení vlády č. 132/2005 Sb. a významný krajinný prvek dle zákona č. 114/1992 Sb. – vodní tok a údolní niva.
Kulturní a vzdělávací centrum
Centrum obsáhne všechny tři složky kulturní krajiny – přírodní, kulturně-technickou a sociálně-psychologickou. Její vzorová obnova bude prostředkem rehabilitace mikroregionu Veltrusdomino i rehabilitace zámku Veltrusy. Dojde k vytvoření v ČR vůbec prvního vzdělávacího centra pro implementaci Evropské úmluvy o krajině, propojeného s podobnými evropskými centry zabývajícími se obnovou krajiny a zahradního umění. To povede k inovativnímu způsobu využití kulturního dědictví, výchově mladých lidí k aktivnímu vnímání kulturní krajiny a památek.
Díky projektu vznikne:
Seminářové centrum
Centrum by mělo sloužit jako zázemí pro blokovou školní výuku, související s posláním projektu (implementace Evropské úmluvy o krajině). Bude obsahovat i kapacitu pro ubytování studentů v průběhu výuky a dále jídelnu a kuchyni. Plánuje se využití celého areálu.
Centrum ekologicko-kulturního vzdělávání
Nositel projektu, partneři a jejich odborní lektoři budou zajišťovat specializované výukové programy pro školy i nejširší veřejnost s využitím metod zážitkového vzdělávání i výpočetní techniky. Výukové programy obsáhnou virtuální modelaci chování přírody a krajiny. Základní myšlenkou je umožnit dětem a mládeži aktivně poznávat památky a kulturní krajiny prostřednictvím vlastních prožitků. Centrum nabídne výuku zaměřenou na povinná průřezová témata jako Environmentální výchova a nově připravenou volitelnou Výchovu ve vztahu ke kulturněhistorickému dědictví. V rámci centra se počítá s laboratořemi, zkušebními a výtvarnými dílnami.
Edukativní a zároveň produkční zemědělství
Jako ukázky tradičních pěstebních postupů pro hospodářské plodiny, okrasné rostliny i chov zvířat poslouží plochy polí, luk, zásobní zahrada, skleníky, oranžerie a vybrané budovy v hospodářském dvoře. K tomuto účelu se bude využívat i řada dalších hospodářských objektů – např. salaš, konírna, Holandský selský dvůr, sušárna ovoce. Tato aktivita bude mít širší záběr v rámci zdejšího mikroregionu.
Prezentace myslivosti
Veltruský areál má vlastní honitbu, oboru s chovem daňků. Projekt počítá s rozšířením těchto činností, a to v oboře a hájence nad Grottou.
Využívání obnovitelných zdrojů
Projektová dokumentace renovace všech staveb bude připravena tak, aby co nejvíce využívala obnovitelných zdrojů energie. Půjde např. o provoz kompostárny, výrobu a zužitkování štěpku.
Pořádání sportovních a kulturních akcí
Zvažuje se např. navázání na tradici vůbec prvního světového vzorkového veletrhu konaného v polovině 18. století.
Realizace společných aktivit
Podmínkou konání všech výše uvedených aktivit je i obnova vodního kanálu, systému cest a ohrazení zámeckého areálu. Na jejich údržbu se počítá s vytvořením fondu, do něhož by přispívali partneři, kteří se podílí na konání jednotlivých akcí.
U všech sedmi uvedených aktivit se plánuje spolupráce s řadou institucí, půjde např. o Českou zemědělskou univerzitu, Karlovu univerzitu, Hnutí Brontosaurus, střední a základní školy.
Nositel projektu Národní památkový ústav společně s Pedagogickou fakultou Univerzity Karlovy připravil Koncept výukových programů pro kulturně-ekologické vzdělávací centrum Veltrusy. Se zahájením činnosti se počítá v roce 2015, cílovou skupinu tvoří I. a II. stupeň ZŠ, gymnázia a střední odborné školy. Náměty jsou rozděleny do tří bloků:
Kulturněhistorické programy – např. Barokní zámek, Zámek jako letní šlechtické sídlo, Život na zámku, Filozofická rovina kulturní krajiny; Ekologické programy – např. Člověk a krajina, Ekosystémy veltruského parku; Kreativní programy – např. Výtvarná tvorba v krajině, Zahradní architektura jako umění.
Eva Veselá
ČR: V polovině léta Vás zdravíme ze Zlatého oříšku a chceme se s Vámi podělit o úspěchy a zážitky nadaných dětí, které v Nadačním fondu celoročně podporujeme. Jak se daří několika laureátům po úspěchu v soutěži Zlatý oříšek, kterou jste mohli sledovat na Nový rok v České televizi, a jak jim společné úsilí s našimi partnery ovlivnilo život, jsme zachytili v tomto videu: https://www.youtube.com/watch?v=db2Za6P5iCE
ČR: V kultuře pracuje přibližně 221,6 tis. osob a kulturním a kreativním povoláním se věnuje 136 tis. z nich. Podle údajů ze Sčítání 2021 se nejvíce pracovníků vykonávajících vybraná kulturní a kreativní povolání vyskytuje v Hl. městě Praze, Středočeském a Jihomoravském kraji. Tradičním a uměleckým řemeslům dominuje Liberecký kraj.
TOKIO: Loutkové představení CASLAVSKA TOKYO 1964 se japonským divákům představilo během prvního srpnového víkendu. Inscenaci, která je fiktivním přímým přenosem z letních olympijských her v roce 1964, připravil režisér Jakub Vašíček se třemi herci Divadla ALFA, třemi herci Divadla PUK a hudebníkem Danielem Čámským. Česká premiéra pod názvem Čáslavská – Tokio – 1964 proběhne v září na Mezinárodním festivalu DIVADLO Plzeň a v Divadle ALFA.