PRAHA: KABINETY – Mistrovská díla uměleckého řemesla 16. a 17. století z českých sbírek
Jednadvacet vzácných kabinetů především ze sbírky UPM a Národního památkového ústavu, ale i z oblastních a soukromých sbírek představuje tato výstava. Kabinety 16. a 17. století patří k nejzajímavějším pracím v historii uměleckého řemesla. Už prvotním posláním jako schrána pro uschování drahocenných předmětů a svým výrazně uměleckým charakterem nebyl kabinet nikdy obyčejným užitkovým nábytkovým kusem. Jeho kořeny lze sledovat již ve vyspělých kulturách starověku, přední místo zaujímal v luxusním mobiliáři panovnických dvorů evropského novověku, ale svou vrcholnou roli sehrál v éře manýrismu a časného baroku, kdy se jako „Kunstkammer en miniature“ stal svébytným uměleckým dílem, reprezentujícím složitý myšlenkový svět idejí novověké přírodní filosofie.
První početná kolekce kabinetů byla v Čechách soustředěna již na konci 16. a počátku 17. století jako součást rudolfínských sbírek. V pražské kunstkomoře císaře Rudolfa II. patřily k nejvýše oceňovaným artefaktům, inventáře uvádějí na čtyřicet kabinetů různých druhů, jak z domácí produkce, tak i z dalších evropských dílen, a rovněž práce orientálního původu. K nejstarším také patří velmi kvalitní konvolut kabinetů v úctyhodné sbírce roudnických Lobkowiczů, převážně německé a italské provenience. Neveliká, avšak významná a v Čechách zcela ojedinělá, je kolekce vlámských kabinetů z rodových sbírek Schwarzenbergů na zámku Hluboká. Výjimečný je soubor italských barokních kabinetů z estenských sbírek, které se na počátku 20. století staly součástí mobiliáře zámku Konopiště. Pozoruhodnou sbírku kabinetů v období historismu 19. století cíleně soustředili Auerspergové na zámku Žleby, čítající téměř dvě desítky kusů, mezi nimiž jsou však i práce v 19. století doplňované, či nově vytvořené. V českých muzejních sbírkách jsou kabinety nejpočetněji zastoupeny v pražském Uměleckoprůmyslovém museu v Praze, z více než dvou desítek zde vynikají práce zejména z augsburských dílen. V tomto vzácném fondu historického mobiliáře vyniká poměrně obsáhlý soubor kabinetů jako typologicky a výtvarně výjimečný, dobově příznačný fenomén, nejen v oblasti historického nábytku, ale v rámci uměleckého řemesla vůbec.
LOBMEYER VÍDEŇ – 200 let s českým sklem
Výstava, kterou Uměleckoprůmyslové museum v Praze připravilo k 200. výročí firmy J. & L. Lobmeyr, představuje prostřednictvím početně i stylově bohatého výběru exponátů nejen historii a produkci přední světové sklářské firmy, ale zaměřuje se také návrhářskou tvorbu řady uměleckých osobností, které v 19. a 20. století s firmou spolupracovaly. Souběžně se soustřeďuje na sledování a podrobné přiblížení zásadního podílu českých skláren a rafinérií na podobě lobmeyr skla.
Historie světově proslulé sklářské firmy J. & L. Lobmeyr začíná roku 1823 v malém obchodě sklem, který ve Vídni založil Josef Lobmeyr. S ním a jeho synem Ludwigemm, stejně jako s jejich následovníky v čele se Stephanem Rathem, byla a je vždy spojena nejen snaha reagovat na aktuální a moderní proudy v uměleckořemeslné tvorbě, ale i potřeba se na hledání nových cest podnětně spoluúčastnit. Svědčí o tom také dlouhá řada uměleckých osobností, návrhářů a designerů, s nimiž firma spolupracovala a spolupracuje. Sklo se značkou J. & L. Lobmeyr, ať už historické či současné, proto vždy stojí na nejvyšších stupních projevů sklářské kultury. Nebylo by tomu však bez zásadního podílu výrobců lobmeyrského skla – skláren a rafinérských dílen v Čechách. Bez sklářských mistrů, brusičů, rytců či malířů, kteří do řemeslně náročného provádění výtvarně jedinečných návrhů předních umělců vkládali veškerý um a zkušenosti se zpracováním hmoty skla.
Obě výstavy otevřené do 16. března 2024
ŠPERK – FORMA – OBSAH
Výstava propojuje historické i současné šperky ze sbírek Uměleckoprůmyslového musea v Praze. Tuto kolekci doplňují šperky autorů a soukromých sběratelů, aktuálně nošené či uchovávané jako památka. Výbojná i konvenční díla libovolné datace svým setkáním upozorňují na různá sdělení, která mohou šperky nést. V první části výstava přináší téma času – šperky s tvarem nekonečné smyčky, pohyblivá díla včetně mechanických hodinek i šperky z materiálů, které degradují časem, například led nebo mýdlo. V druhé části se výstava soustředí na šperky, které zobrazují jednotlivé figury i výjevy s více aktéry, stejně tak izolované motivy nebo útržky scén. Často jde o motivy užívané napříč staletími, třeba Eróta/Amora a jeho šípu. Celý obraz vzniká až spojením šperku s lidským tělem. Závěr výstavy patří dílům, která naznačují ideje šperkových instalací stálé expozice UPM ART, LIFE. Umění pro život. Zvou diváka, aby pokračoval k expozičním okruhům Šperk a světlo (v sále E) a Šperk a tělo (v sále D).
Výstavu doprovází stejnojmenná kniha Šperk – forma – obsah. I ona v kapitolách Šperk a čas, Šperk a světlo, Šperk a tělo a Šperk a figura pojednává ideje jak výstavy, tak stálé expozice UPM. Muzejní web a sociální sítě obohacují výběr vystavených a publikovaných děl o práce studentů českých a slovenských vysokoškolských ateliérů zaměřených na šperk.
Výstava otevřena do 19. května 2024.
Více na: www.upm.cz
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.