Národní galerie jako investor celkem čtyři roky prováděla rekonstrukční práce, které stály 260 milionů korun, aby se jedna z nejkrásnějších pražských renesančních staveb – Schwarzenberský palác – mohla 25. března 2008 opět otevřít návštěvníkům. NG v roce 2002 budovu získala bezúplatně od státu a dnes v ní sídlí nová stálá expozice starého umění nazvaná Baroko v Čechách.
Historie domu s psaníčkovými sgrafity
Rozlehlý hradčanský palác, stojící přímo proti hlavnímu vstupu do pražského hradu, dal v letech 1545 až 1563 vystavět Jan z Lobkovic podle projektu Agostina Vlacha. Stavba opatřena fasádou se štíty a vysunutou lunetovou římsou je po celé ploše zdobena sgrafity, vytvořenými podle severoitalských, zejména benátských grafických předloh.
Udržela si svojí původní podobu jak zevně, tak uvnitř a jedinou větší stavební úpravou byla v roce 1871 oprava štítu nasměrovaného do Hradčanského náměstí, který tenkrát zničila vichřice. Obnovu realizovat architekt Josef Schulz, později proslulý stavbou Národního divadla, Národního muzea a Rudolfina. Schwarzenberský palác, jež je reprezentační ukázkou pražské renesanční palácové architektury, slouží výstavní činnosti již od roku 1910, kdy tam umístilo své sbírky tehdejší Technické muzeum. Po roce 1948 přešel palác do majetku Čsl. státních lesů a v letech 1950 – 1951 byl převeden na ministerstvo národní obrany, které do něj umístilo Vojenské historické muzeum. Palác je součástí památkové rezervace UNESCO – Historické centrum a od konce letošního března v ní sídlí další stálá expozice Národní galerie.
Rekonstrukce zachovala původní a přinesla nové prvky
Po mnoho let byl tento veliký hradčanský palác zdevastován a opuštěn, ale jak památkáři zjistili, „vojáci" v předchozí éře naštěstí nepřistoupili k žádným zásadním a nevratným přestavbám. Díky tomu se mnoho původních stavebních prvků podařilo zachránit. Byl rekonstruován např. ojedinělý barokní krov, který tvoří součást expozice, a také se zachovaly původní dřevěné podlahy, keramické dlaždice i cihly. Dochovaly se i fragmenty nástropních renesančních maleb se zvířecími motivy a náměty z antické mytologie a další unikátní výzdoba stropů čtyř sálů ve druhém patře. Možná pro málo obvyklou použitou techniku – místo běžných nástěnných maleb byly tyto stropy opatřeny dřevěnými rošty s osazenými manýristickými plátny – dnes máme co obdivovat. Autor architektonické rekonstrukce objektu architekt Tomáš Šantavý o rekonstrukčních pracích řekl: "Veškerý materiál, který se během rekonstrukce ze stavby vyjímal, se do ní opět vracel. Dokonce se prosévala i suť, abychom nic nevyhodili. Když jsme objevili zcela zachovanou prevétovou (prevét=záchod) šachtu, kterou až do 17. století odtékaly splašky do Nerudovy ulice, rozhodli jsme se do ní vložit výtah pro invalidy.“ Přicházející návštěvníci se mohou na každém kroku přesvědčit, že v paláci se podařilo netradičně spojit moderní technologii s barokním uměním. Nové technické zázemí je naprosto viditelné, aby kontrastovalo s dobovou architekturou a barokním uměním a aby v budoucnosti šlo bez problémů vyměnit.
4000 m² pro české baroko
Rekonstrukce paláce byla ukončena v létě 2007 a slavnostnímu otevření předcházel půlroční zkušební provoz, kdy se testovalo klimatizační a bezpečnostní zařízení, a to bez přítomnosti exponátů. Ty se sem začaly stěhovat na konci listopadu minulého roku. Ve třech podlažích vzniklo 4000 m² výstavních ploch pro české barokní umění. V nové stálé expozici divák najde na 160 sochařských a 280 malířských děl, vytvořených od konce 16. století do konce století 18. na území českého království. Našla zde místo i slavná rudolfinská sbírka, která byla donedávna vystavena v Jiřském klášteře. Grafiku a kresby v NG uchovávaná Kabinet grafiky, který sídlí v paláci Kinských na Staroměstském náměstí. Otevřením Schwarzenberského paláce se otevřela možnost pořádat malé grafické výstavy také zde. Pracovníci Kabinetu grafiky připravili krátký výstavní cyklus, v němž chtějí vystavit mistrovská grafická a kresební díla od nejstarších prací až po konec 18. století. Stejně jako v jiných expozicích NG i ve Schwarzenberském paláci nabízí lektorské oddělení mnohostranné doprovodné programy pro návštěvníky. Dospělé čeká večerní cyklus přednášek, školní mládež rozmanité výukové programy pro konkrétní věkové skupiny. Je zde k dispozici ateliér, sloužící zároveň jako přednáškový sál. Koncem roku 2008 se má v suterénu zpřístupnit hmatová expozice Doteky baroka, určená především pro návštěvníky se zrakovým postižením. Vedení NG odhaduje, že provoz nové expozice ve Schwarzenberském paláci bude ročně stát 10 až 12 milionů korun.
Snaha o magický trigon
Vyhlídky NG na Hradčanském náměstí jsou velmi perspektivní. Na podzim 2007 ji stát přiřknul i Salmovský palác, stojící hned vedle Schwarzenberského a tak logicky vznikla ambice oba historické objekty architektonicky propojit. (Adaptace obou paláců by měla podle odhadů NG stát kolem 500 milionů korun a momentálně probíhají výběrová řízení na dodavatele stavby.) „Rekonstruovat bychom mohli už příští rok, záleží na tom, kdy a kolik peněz uvolní parlament,“ řekl generální ředitel NG Milan Knížák a dodal: „V Salmovském paláci by později mohla najít prostor sbírka umění 19. století, zejména jeho první poloviny." Společně s protějším Šternberským palácem, kde sídlí expozice starého evropského umění od antiky po konec baroka, by měl vzniknout na Hradčanském náměstí magický galerijní trojúhelník. „Pokud se ovšem toto propojení zadaří, tak to bude naprosto unikátní až magický trigon, který ku Praze bezesporu patří,“ vyslovil své přání Knížák. Otevřením Schwarzenberského paláce nastaly v rámci NG přesuny jednotlivých sbírek. Ze 4. patra Veletržního paláce se stěhuje do kláštera sv. Jiří na Hradě sbírka umění 19. století, která zde bude otevřena 7. května 2008. Později by M. Knížák rád do Jiřského kláštera vrátil i české gotické umění, které je v klášteře sv. Anežky ohroženo povodněmi. Dlouhodobá koncepce NG datovaná do roku 2020 nastiňuje i variantu, že by se poté do uvolněných prostor Anežského kláštera přestěhovala ze zámku Zbraslav plastika 19. a 20. století.
Ilustrační fotografie laskavě poskytl Projektový ateliér pro architekturu a pozemní stavby architekta Tomáše Šantavého.
Mária Uhrinová
ČR: O výběru kandidáta na Oscara za Českou republiku v kategorii Nejlepší zahraniční film každoročně hlasují členové České filmové a televizní akademie (ČFTA), která stojí i za udílením cen Český lev. Do boje o prestižní cenu 97. ročníku americké Akademie filmového umění a věd akademici vybrali film Vlny scenáristy a režiséra Jiřího Mádla. Dobové drama připomíná události osudného roku 1968, kdy Československo začala v rámci „bratrské pomoci“ okupovat vojska Varšavské smlouvy. Film je inspirován skutečným příběhem skupiny novinářů Redakce mezinárodního života Československého rozhlasu a jejich odhodláním přinášet nezávislé zprávy za každou cenu. Ve světové premiéře byl snímek uveden na Mezinárodním filmovém festivalu Karlovy Vary. Do kin oficiálně vstoupil 15. srpna, kde jej prozatím zhlédlo přes 350 tisíc diváků.
OSTRAVA: Ve čtvrtek 5. září byla na Slezskoostravském hradě otevřena nová dlouhodobá výstava nacházející se ve sklepních prostorech. Země na obzoru!!! aneb Jak slezskoostravské uhlí dobývalo Arktidu zavede návštěvníky do světa jednoho z nejvýraznějších šlechticů 19. století – Johanna Nepomuka hraběte Wilczka.
ČR: Pokáč přes letní sezónu nezahálel, byť měl plný koncertní kalendář, založil Pokáčovo nadační fond a ve spolupráci s neziskovou organizací Znesnáze21 odstartoval projekt Hudba je pro všechny, prostřednictvím kterého podporuje rozvoj mladých talentů a hradí jim hudební vzdělání. Nyní už však přichází s novou tvorbou a singlem Solitaire, v němž upozorňuje, že život občas není až tak fér. Videoklip přináší typický osobitý humor a nadhled. Pokáč navazuje na úspěšnou spolupráci s producentem Johnym Rainbow a režisérem Jakubem Mahdalem. Píseň vychází u RedHead Records a od 6. září je k dispozici na všech streamovacích platformách i YouToube.
ČR: Ve čtvrtek, 5. září 2024, zveřejnila na své tiskové konferenci Herecká asociace nominace na divadelní Cenu Thálie 2024. Herečka Divadla Drak – Edita Dohnálková Valášek – byl vybrána odbornou porotou mezi nominované pro obor Loutkové divadlo za svůj mimořádný herecký výkon v roli Bohdanky v inscenaci Divadla Drak Sedmero krkavců.