ČR-PRAHA: Letošní 14. ročník Dne architektury se uskuteční s podtitulem „Proces proměny“. Odkazuje tak mimo jiné na 100. výročí úmrtí Franze Kafky, které bude jednou z hlavních programových linií a připomene nejen stavby spojené s tímto autorem či budovy související s literaturou, ale pozve i na místa s kafkovskou atmosférou. Další z programových sekcí budou věnovány například tvorbě architektů Josefa Fanty a Karla Hubáčka a jejich spolupracovníků.
Největší architektonický festival u nás v loňském roce nabídl přes 500 akcí ve více než stovce měst po celé republice i na Slovensku a přilákal na 35 tisíc návštěvníků. Na nejrůznější architektonické procházky či exkurze ve společnosti architektů a odborníků na dané téma i další akce se mohou zájemci v letošním roce těšit na přelomu září a října, a to od pátku 27. září do čtvrtka 3. října 2024. Akce jsou realizovány ve spolupráci s místními spolky a architekty. Současně se Dnem architektury proběhne opět jeho sesterský festival Film a architektura. Více informací bude průběžně zveřejňováno na www.denarchitektury.cz.
Už 14 let organizuje spolek Kruh Festival Den architektury a každoročně připomíná také výročí výrazných osobností na poli architektury i zásadních staveb. Letos poprvé propojí obor architektury a literatury, a to díky významnému jubileu, jakým je 100 let od úmrtí Franze Kafky. Právě osobnost a dílo spisovatele, který je považován za jednoho z nejvlivnějších literátů 20. století, je inspirací pro dramaturgii a programovou skladbu. Z názvů jeho knih vychází také podtitul letošního ročníku festivalu „Proces proměny“, který v kontextu architektury, vývoje města a veřejného prostoru nabývá nejrůznějších významů. „Program bude volně vycházet z kafkovské nálady a objevovat místa a architekturu podivnou, nezvyklou, absurdní, stísněnou, snovou, byrokratickou nebo groteskní. Architekturu, která je často zapomenutá nebo přehlížená. Ukážeme ale také domy, které souvisí s literaturou (například sídla nakladatelství nebo tiskáren), nebo technické servisní stavby, jako jsou trafostanice, telefonní ústředny, výdechy z tunelů, vodárenské věže, větráky a kolektory i málo známá výtvarná díla ve veřejném prostoru,“ říká Marcela Steinbachová, ředitelka festivalu a zakladatelka spolku Kruh. V hledáčku má festival i německé a židovské architekty a Kafkovy současníky, kteří ovlivnili dnešní podobu českých měst, stejně jako Kafka ovlivnil českou literaturu a kulturu. Patří mezi ně mimo jiné Josef Zasche, Ernst Wiesner nebo Rudolf Wels, kteří působili v Praze, Brně a zejména ve městech na území bývalých Sudet.
Program Dne architektury připomene v roce 2024 i další jubilea: 350 let od narození významného pozdně barokního stavitele a architekta Františka Maxmiliána Kaňky (1674–1766), 70 let od úmrtí Josefa Fanty (1856–1954), architekta budovy pražského hlavního nádraží nebo nynějšího Ministerstva průmyslu a obchodu. Do festivalového programu se promítne i 100. výročí narození Karla Hubáčka (1924–2011), jednoho z nejuznávanějších československých architektů, spoluzakladatele Sdružení inženýrů a architektů v Liberci (SIAL) a autora návrhu televizního vysílače a hotelu na Ještědu. Pozornost přitom bude věnována také jeho spolupracovníkům Miroslavu Masákovi, Johnu Eislerovi, Martinu Rajnišovi, Emilu Přikrylovi a dalším a jejich realizacím
Cílem festivalů Den architektury i sesterského Film a architektura je upozorňovat na kvalitní architekturu, představovat ji v širších souvislostech a přispět k diskuzi o veřejném prostoru, který je nedílnou součástí životů nás všech. Pořádající spolek Kruh je přitom zárukou kvalitního obsahu, vychází z více než dvou desítek let zkušeností v oboru a dlouhodobé spolupráce s předními architekty, renomovanými odborníky, spolky a institucemi ve všech regionech. Vedle architektonických procházek či exkurzí nabízí Den architektury i řadu přednášek, výstav, koncertů, workshopů i akcí pro děti.
Spolek Kruh pořádá i celoroční série přednášek. Letošní v pořadí 24. cyklus s názvem Kra/jiná pozve poprvé do České republiky zástupce světové krajinářské architektury, kteří svými inovativními přístupy vytváří lepší, zdravější a odolnější životní prostředí nejen pro lidi, ale i pro další druhy a snaží se předcházet dalším dopadům klimatických změn. Více informací je k dispozici na www.kruh.info.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.