DRNOVICE: Na mapu zajímavých historických míst Zlínského kraje se koncem dubna definitivně vrací Národní kulturní památka Ploština, místo už navždy spojené s tragédií, která se zde odehrála na konci 2. světové války. Pasekářskou obec, vypálenou 19. dubna 1945 nacisty do základů, zde dlouhá desetiletí připomínal komplex budov s jednoduchou expozicí.
Ta se uzavřela v září roku 2020 poté, kdy začala realizace projektu „Zefektivnění prezentace a ochrany sbírky Muzea jihovýchodní Moravy ve Zlíně, p.o. – expozice Tragédie na Ploštině“, připravovaného Zlínským krajem od roku 2017 a podpořeného programem IROP.
Uzavření areálu bylo podle hejtmana Zlínského kraje Radima Holiše nevyhnutelné. „Starý amfiteátr, expozice i samotný památník už dávno přestaly sloužit účelu, pro který byly vytvořeny, tedy být důstojnou připomínkou událostí, které zde – a nejen zde - vyvrcholily před lety násilnou smrtí desítek lidí. Zlínský kraj přišel s vizí změny a jsem rád, že se ji postupně podařilo naplnit. Nyní je naším cílem představit novou expozici všem školám v kraji, abychom žákům přiblížili příběh a historii tohoto místa,“ vysvětlil hejtman.
Projekt byl jednou z velkých investičních akcí v oblasti kultury, které Zlínský kraj v posledních letech realizoval, a na niž získal z evropských dotací 110 miliónů korun. Zbytek z celkové částky 151 miliónů korun financoval přímo Zlínský kraj. Díky tomu byl zcela naplněn původní záměr zbudování důstojné prezentace celého tématu, navíc objekty disponují novými prostory umožňujícími konat kulturně-vzdělávací akce, edukační programy i konference. Ploština se tak stává nejen místem piety, ale i nových aktivit.
„Desítka vypálených domů, osmadvacet mrtvých v jeden osudný dubnový den roku 1945. Lidstvo se nikdy nepoučí z vlastních chyb. Proto si je musíme každý den připomínat. Investice do Ploštiny byla i proto nezbytná. Děti jsou naší pamětí a právě pro ně je zde připravená řada edukačních programů. Věřím, že nabídka bude zajímavá jak pro školy, tak pro širokou veřejnost, protože pamětníci pomalu vymírají, ale my nesmíme zapomenout,“ uvedla radní Zlínského kraje pro kulturu a školství Zuzana Fišerová.
K realizaci byl vybrán návrh architektonické studie firmy Technico Opava, s.r.o., na niž navázala libretem společnost Art Consultanc, s.r.o. Samotnou stavbu pak provedla zlínská stavební firma Navláčil, s.r.o. Na místě bývalého amfiteátru tak vyrostla nová, až futuristická budova návštěvnického centra, proběhla zásadní rekonstrukce jednoho ze zdejších stavení s číslem popisným 23 a obnovy a čištění se dočkal i monument památníku obětem války od Šebestiána Zelinky. Do tohoto „hardwaru“ pak přibyl i „software“, tedy dvě nové expozice TRAGÉDIE NA PLOŠTINĚ a NOVÁ PLOŠTINA, jejichž autorem je historik a etnograf Ondřej Machálek ze zlínského muzea. „Po mnoha nepředpokládaných překážkách od celosvětové epidemie covidu na počátku po obrovskou inflaci v závěru jsme dokázali projekt dotáhnout do konce,“ připomíná Pavel Hrubec, ředitel Muzea jihovýchodní Moravy ve Zlíně, které objekty na Ploštině spravuje. „Vložili jsme do projektu opravdu hodně sil a jsem v tuto chvíli velice hrdý na všechny své spolupracovníky, kteří k obnově Ploštiny přispěli.“
Ploština uzavírá sérii velkých investic v oblasti kultury spolufinancovaných z IROP. „Společně s hospodářským dvorem v Rymicích, Cyrilometodějským centrem ve Starém Městě a Zámkem Kinských ve Valašském Meziříčí na ně Zlínský kraj získal téměř půlmiliardovou dotaci, čímž se řadí mezi nejúspěšnější žadatele v rámci krajů,“ připomněla Zuzana Fišerová s tím, že v získávání dotačních prostředků v oblasti kultury Zlínský kraj dál pokračuje. „V uplynulých týdnech nám byly přiděleny další finance z Národního plánu obnovy a chystáme projekty do dalších výzev IROP,“ doplnila radní Fišerová.
Národní kulturní památka Ploština se všemi objekty se veřejnosti poprvé otevře o posledním dubnovém víkendu. Od května do září bude kromě pondělků přístupná denně od 10 do 17 hodin, v říjnu opět pouze o víkendech. Jednotlivci, skupiny i školy se mohou více dozvědět na webu MJVM Zlín www.muzeum-zlin.cz/plostina nebo na FB/PamatnikPlostina.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.