PLZEŇ: Nová výstava Západočeské galerie v Plzni Umění předlouhého století a paměť lidské chůze byla připravena k tématu 43. plzeňského sympozia k problematice 19. století s podtitulem Léta putování. Lidé na cestě v dlouhém 19. století, které se koná v rámci festivalu Smetanovské dny. Komorní výstava přináší několik sond do fenoménu lidské chůze, od procházky a výletu přes stěhování se a dobrodružné výpravy až po nucený exil. Soustřeďuje se na zpodobení chůze jednotlivce, ale sleduje i kolektivní pohyb. Ve výstavní síni „13“ ZČG jsou k vidění malby, grafiky, fotografie, koláže, deníky i předměty spojené s chůzí městem či krajinou od předních představitelů české umělecké scény od 19. století až po současnost.
na umění 19. století. Toto století přineslo nebývalý rozmach technické civilizace a zároveň odkrývalo bytostné sepjetí lidské duše s tělem. Rozmanité a mnohdy protichůdné podněty přesahují u této problematiky její dobové omezení
a jsou stále aktuální. „Chtěli jsme návštěvníkovi přiblížit umělecké zpracování chůze jako pohybu městem i krajinou. Poselství výstavy přispívá i k aktuálním dobrozdáním ohledně individuální i obecné prospěšnosti pěšího pohybu,“ doplňuje Roman Prahl, autor výstavy.
Na výstavě jsou zastoupeni přední umělci od 19. století po současnost, mimo jiné Eugen Brikcius, Václav Brožík, Josef Čapek, František Hudeček, Viktor Karlík, Jiří Kolář, Adolf Kosárek, Václav, Josef a Quido Mánesovi, Josef Navrátil, Emil Orlik, August Piepenhagen, František X. Procházka, Jakub Schikaneder, František Skála, Josef Sudek, Adriena Šimotová a František Tkadlík. Výtvarná díla doprovázejí texty soudobých básníků, jež umocňují zážitek z výstavy, která svou dynamikou podněcuje touhu k osobnímu prožitku putování.
Expozice je rozdělena do 6 částí:
1. Veduta a lidská existence v krajině
Veduty jako grafické znázornění určitých míst v městské i mimoměstské krajině vycházely vstříc různým potřebám lidské mobility. Podobně jako mapy a knižní průvodce seznamovaly své diváky s fyzicky vzdálenými místy a sloužily lokálním patriotům i návštěvníkům v počátcích turismu.
2. Mezi romantikou a modernitou
Obrazy 19. století s motivy z krajiny, venkova i města, historie i současnosti, zdůrazňují lidskou přítomnost a od „malebnosti“ veduty směřují k „náladě“. „Nálada“ jako příznak nové doby propojuje lidskou postavu s krajinným prostředím
a subjektivitu tvůrce se subjektivitou diváka. Spektrum námětů sahá od všednodenních po osudové a spojuje kolektivní s individuálním. Moderní podněty romantismu se s blížícím se novým stoletím obnovují, mnozí tvůrci vyostřují své pozice proti většinovému životnímu stylu a stávajícím konvencím umění. Zdůrazňují tvůrčí individualitu a rozvíjejí spojenectví tuzemské a mezinárodní komunity éry modernismu.
3. Návraty umělců k putování
Pouti na větší vzdálenosti podnikané s náboženskou či vlasteneckou motivací se občas konaly záměrně pěšky. Umělci minulosti putovali k místům, kde působily a své dílo zanechaly jimi uctívané vzory. Modernisté mezi dvěma světovými válkami vzývali nejmodernější dopravní prostředky; jejich potomci se však od druhé poloviny 20. století mnohdy k pěší chůzi z dobrých důvodů znovu vraceli. Vlastní kreativitu konfrontovali s místy, jimiž historicky procházeli jejich předchůdci. Připomínáme význačné příklady, při nichž výtvarní umělci svá putování ztvárnili.
4. Městem křížem krážem s básníky
Ve 20. století se do popředí umělecké imaginace dostává město i velkoměsto. Naléhavost tohoto dějiště osobních
i kolektivních osudů vnímali a prezentovali výtvarníci spolu s básníky. Jejich tvůrčí reflexe propojila genia loci starobylého města s křivkami 20. století. Zachycovala velkoměsto s peripetiemi jeho historie napříč místem i časem a v proměnách způsobů uměleckého výrazu.
5. S městem v nohách
Ke kulturnímu rázu měst přispívaly od 19. století uliční chodníky. Jejich zavádění do městské ulice současně zvyšovalo respekt k chodci. Pražský chodník obohatila ornamentika inspirovaná evropskými metropolemi. Standardní dezény šachovnice, kříže, vějíře a dalších vzorů se rozvinuly do četných variací a ve středu města je doplnila individuální řešení při historicky významných místech i novostavbách. Od poloviny 20. století péče o chodníky kolísala. Vyčerpání původních materiálů a strojové opracování vedly k soudobé situaci. Na pietní obnovu historického chodníku středu města dohlíží památková péče, ale do jeho podoby zasahují i architekti. Jejich iniciativou se prosadily ohlasy meziválečných vzorců
i nové dezény evokující abstraktní a minimalistické tendence. Některé chodníky sledují potenciál lidského pohybu, sugerují vykračování si vpřed, odbočku či pozastavení se.
6. Pomníky přicházející i odcházející
Veřejná prostranství Prahy od poloviny 19. století obohacovaly pomníky, které se stávaly předmětem sporů o ideu
i výtvarné pojetí. Dvacáté století si za střídání politických poměrů nakonec s pomníky zopakovalo předchozí historii kácení starých pomníků i vztyčování nových. Soudobá kulturní politika i formy moderního sochařství dovolují uplatnit zrychlenou hru s odkazy na určité místo, jeho historii či současnost. Mnohé pomníky sugerují pohyb ve smyslu fyzickém i symbolickém.
Za zapůjčení exponátů děkujeme těmto sbírkovým institucím a soukromým zapůjčitelům:
Galerie Benedikta Rejta v Lounech; Galerie Felixe Jeneweina města Kutné Hory; Galerie výtvarného umění v Ostravě; Královská kanonie premonstrátů na Strahově; Muzeum hlavního města Prahy; Muzeum města Ústí nad Labem; Památník národního písemnictví, Umělecké sbírky / Knihovna; Muzeum umění Olomouc; Museum Kampa – Nadace Jana a Medy Mládkových; Nadační fond Adrieny Šimotové a Jiřího Johna; Národní galerie v Praze; Oblastní galerie Liberec; Regionální muzeum v Teplicích; Správa Pražského hradu; Uměleckoprůmyslové museum v Praze; Ústav dějin umění AV ČR, v. v. i.; Západočeské muzeum v Plzni – Národopisné muzeum Plzeňska, Jaroslav Anděl; Michal Gabriel; Viktor Karlík; Svatopluk Klimeš; Roman Prahl; František Skála; Jan Vykoukal; a další soukromí zapůjčitelé.
K výstavě byla vydána doprovodná publikace Umění předlouhého století a paměť lidské chůze autora Romana Prahla v grafické úpravě Martina Pivrnce. Publikaci vydala Západočeská galerie v Plzni.
DOPROVODNÝ PROGRAM
Komentované prohlídky
23. 3. v 17 hodin; výstavou provází Petr Jindra, asistent výstavy
13. 4. v 17 hodin; výstavou provází Roman Prahl, autor výstavy
11. 5. v 17 hodin; výstavou provází Roman Prahl, autor výstavy
Tvůrčí dílny
28. 3. 16–18 hodin: Chodím, chodíš, chodíme… Dílna pro děti a rodiče
20. 4. 16–18 hodin: Pojďte s námi na procházku za uměním. Dílna pro děti a rodiče
Informace o edukačních programech:
Patricie Císlerová, edukace@zpc-galerie.cz, 377 908 536
Otevřeno denně kromě pondělí od 10 do 18 hodin.
Západočeská galerie v Plzni, výstavní síň „13“, Pražská 13, Plzeň
3. 3. – 21. 5. 2023
Západočeská galerie v Plzni, výstavní síň „13“, Pražská 13
Autor výstavy: Roman Prahl
Asistent výstavy: Petr Jindra
Grafické řešení: Martin Pivrnec
Web: www.zpc-galerie.cz
Facebook: zapadoceska.galerie
Twitter: zpcgalerie
Instagram: zapadoceskagalerie
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.