ZLÍNSKÝ KRAJ: Do celostátní soutěže o titul Historické město roku 2022 je za Zlínský kraj nominováno město Valašské Meziříčí. Do Zlínského kraje tento titul putoval již dvakrát, poprvé v roce 1998 zvítězilo město Kroměříž, podruhé v roce 2012 titul získalo město Uherské Hradiště. Ve Zlínském kraji se letošního ročníku zúčastnila dvě města – Uherské Hradiště a Valašské Meziříčí. Celostátní vítěz soutěže a držitel titulu Historické město roku 2022 bude vyhlášen Sdružením historických sídel Čech, Moravy a Slezska v dubnu 2023.
O titul Historické město roku 2022 usilovala ve Zlínském kraji dvě města – Uherské Hradiště a Valašské Meziříčí. Odborná komise složená ze zástupců Národního památkového ústavu, Ministerstva pro místní rozvoj a Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska v lednu 2023 přihlášená města osobně navštívila, vyhodnotila jejich přihlášky, na základě jednotlivých témat přidělila městům bodové hodnocení a stanovila pořadí. Ve Zlínském kraji se vítězem stalo město Valašské Meziříčí. Vítěz krajského kola obdrží z Programu regenerace městských památkových rezervací a městských památkových zón od Ministerstva kultury 100 000 Kč a od Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska pamětní list.
Město Valašské Meziříčí v krajském kole soutěže naposledy uspělo v roce 2014, soutěže se od svého úspěchu v krajském kole zúčastnilo dvakrát, účast v letošním ročníku proměnilo v krajské vítězství. Památkově chráněné území Valašského Meziříčí je svou rozlohou třetinové ve srovnání s městem Uherské Hradiště, v počtu kulturních památek město Valašské Meziříčí ve srovnání s Uherským Hradištěm získává prvenství. Město v letošním ročníku soutěže prezentovalo v rámci městské památkové zóny zejména rozsáhlou proměnu náměstí. „Oceňujeme velmi zdařilou revitalizaci náměstí, která byla provedena citlivě s ohledem na historické souvislosti a kulturně-historický význam města,“ uvedla Nelly Komendová, ředitelka Národního památkového ústavu, územního odborného pracoviště v Kroměříži. Součástí komplexní obnovy náměstí byla i výměna povrchů, mobiliáře a obnova zeleně. Centrem městské památkové zóny je náměstí, její významnou dominantou je zámek Žerotínů, který je živým kulturním centrem města a regionu. Město využívá svůj historický a kulturní potenciál nejen k prezentaci turistické veřejnosti, ale i k oživení a obohacení každodenního života svých občanů.
Město Uherské Hradiště se soutěže účastní pravidelně, v roce 2012 získalo titul Historické město roku 2011. Po celostátním vítězství se dle pravidel soutěže mohlo opět přihlásit po pětileté pauze, po které získávalo v krajských kolech opakovaně druhá a první místa, naposledy v krajském kole zvítězilo v roce 2020. V letošním ročníku soutěže město prezentovalo mimo jiné celkovou obnovu fasády bývalé synagogy, ve které sídlí Knihovna Bedřicha Beneše Buchlovana, rekonstrukce ulic Růžové, Mlýnské a Prostřední. Uherské Hradiště je v současné době dynamicky se rozvíjejícím střediskem s bohatým a již tradičním společenským a kulturním životem, jeho nedílnou součástí je prezentace památkového a historického potenciálu města. „Zhodnocení přihlášených měst není v žádném ročníku jednoduché, také v letošním ročníku měla obě města velmi zajímavé realizace v rámci svých památkových zón, oceňujeme, že město Uherské Hradiště k procesu regenerace městské památkové zóny dlouhodobě přistupuje systematicky a pečlivě, s důrazem na zachování kulturně-historických hodnot chráněných území, že ve většině případů památkových obnov dochází v samotném procesu ke konstruktivnímu dialogu s památkovou péčí,“ sdělila k výsledku letošního krajského kola soutěže ředitelka Nelly Komendová.
Komise jednotlivá města posuzovala v souladu s předepsaným hodnotícím protokolem, který vymezuje jednotlivé oblasti a bodovou škálu hodnocení. Kritéria hodnocení se zaměřují nejen na péči o kulturní památky v jednotlivých městských památkových zónách a rezervacích, ale i na péči o ostatní objekty na území památkově chráněných oblastí. Členové komise svou pozornost zaměřili i na celkový přístup města k veřejnému prostoru. Na celkové bodové hodnocení měl vliv i stav životního prostředí ve městě a celková péče o obyvatele a návštěvníky města, zda jsou například památky návštěvníkům zpřístupňovány, jakou formou jsou tyto památky a celkově památkově chráněné oblasti ve městech prezentovány. Nedílnou součástí hodnocení v krajském kole je i finanční podíl města na obnově památkových objektů, celková koncepce regenerace a péče o celkový vzhled městských památkově chráněných území. Celkově bylo hodnoceno nejen období roku 2022, ale i koncepce péče o městské památkové zóny v Uherském Hradišti a Valašském Meziříčí za uplynulé desetiletí.
Soutěž s názvem Historické město roku se koná od roku 1995, jedná se o ocenění za nejlepší přípravu a realizaci Programu regenerace městských památkových rezervací a městských památkových zón. Soutěž vyhlašuje Ministerstvo kultury ve spolupráci s Ministerstvem pro místní rozvoj a Sdružením historických sídel Čech, Moravy a Slezska.
Cena za nejlepší přípravu a realizaci Programu regenerace městských památkových rezervací a městských památkových zón České republiky byla zřízena rozhodnutím dne 2. listopadu 1994. Město, které je nositelem Ceny, má právo užívat za příslušný rok titul Historické město roku.
Držiteli titulu Historické město roku z minulých ročníků jsou: Svitavy 1994, Kadaň 1995, Třeboň 1996, Kroměříž 1997, Klášterec nad Ohří 1998, Kutná Hora 1999, Litomyšl 2000, Nový Jičín 2001, Prachatice 2002, Spálené Poříčí 2003, Františkovy Lázně 2004, Česká Kamenice 2005, Polná 2006, Jindřichův Hradec 2007, Šternberk 2008, Beroun 2009, Znojmo 2010, Uherské Hradiště 2011, Jilemnice 2012, Chrudim 2013, Cheb 2014, Příbor 2015, Jičín 2016, Slavonice 2017, Brtnice 2018, Štramberk 2019, Havlíčkův Brod 2020 a Boskovice 2021.
Program regenerace městských památkových rezervací a městských památkových zón je nástrojem k obnově kulturních památek nacházejících se v nejcennějších částech našich historických měst, prohlášených za památkové rezervace a památkové zóny. Jedná se o dotační titul Ministerstva kultury, který byl ustaven vládním usnesením ze dne 25. března 1992.
Informace o Programu regenerace MPR a MPZ na webových stránkách Ministerstva kultury ČR
Národní památkový ústav, územní odborné pracoviště v Kroměříži je jedním ze čtrnácti krajských pracovišť NPÚ. Poskytuje odbornou a metodickou pomoc vlastníkům a správcům památek ve Zlínském kraji, zajišťuje úkoly státní památkové péče v plném rozsahu daném zákonem a jako odborná a vědecko-výzkumná organizace se zabývá také ochranou, poznáváním, dokumentací a prezentací památkového fondu na území Zlínského kraje. Zpracovává návrhy na prohlašování věcí či objektů za kulturní památky a podílí se následně na jejich evidenci. Spravuje dokumentační sbírky plánů, fotografií a dalších odborných podkladů ke kulturním památkám.
Součástí kroměřížského odborného pracoviště Národního památkového ústavu je Metodické centrum zahradní kultury v Kroměříži, které funguje jako multioborové centrum pro oblast obnovy a následnou péči o historické zahrady a parky v České republice, nabízí široké portfolio vzdělávacích programů z oblasti zahradní kultury pro laickou i odbornou veřejnost. Informace o činnosti centra jsou k dispozici na www.npu.cz, dále na facebookovém profilu Metodické centrum zahradní kultury.
Další informace o odborném pracovišti Národního památkového ústavu najdete na www.npu.cz a facebookovém profilu Národní památkový ústav Kroměříž – odborné pracoviště pro Zlínský kraj
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.