VYSOKÉ MÝTO: Na první pohled trochu tajemný název i podtitulek výstavy – co říkáte? Ano, i židovské modlitebny – synagogy – mají své půdy. A dnes už nebude v malém východočeském městečku Luže mnoho osob, které by si pamatovaly, že v polovině 90. let 20. století kolegové z Židovského muzea v Praze prozkoumali obsah tamní půdy a nejhodnotnější předměty převezli do muzea. Stejně pokračovali kolegové i v dalších synagogách České republiky. Půdy ukrývají tzv. genizu – na určený prostor byly po celá staletí odkládány k přirozenému zetlení předměty vyřazené z používání během rituálů. Jedná se především o svitky, knihy, listiny, kalendáře. Mimořádnou historickou hodnotu mají synagogální a osobní textilie.
Dlouhá desetiletí probíhalo zpracování nálezů, dokumentace a nákladné restaurování. A nyní nadešel čas k prezentaci nálezu. Chrudim a Luže se tak jistě ocitnou v návštěvnickém „hledáčku“ odborné i laické veřejnosti a stanou na léto zcela oprávněně institucemi významnými. Především v Chrudimi v tamním Regionálním muzeu budou k vidění předměty z lužské synagogy, které poprvé v historii opustí pečlivě hlídané depozitáře. Přímo v místě objevu v Luži se nálezy představí alespoň panelovou prezentací.
V případě Luže to ale nebude jediná výstava v synagoze. Na začátku dubna budou zpřístupněny další dvě! První z nich představí osudy místních židovských rodin – autorkou je Mgr. Alžběta Langová. Během 2. světové války byli tragicky perzekvováni nejen Židé ale také Romové. Třetí výstavou (k vidění bude do konce srpna) bude pak v místě instalovaná panelová prezentace zapůjčená z brněnského Romského muzea. Ta přiblíží smutný příběh genocidy Romů během válečných let.
Ve výstavních sálech Regionálního muzea v Chrudimi bude stejnojmenná výstava k vidění do konce června 2022. V prostorách synagogy v Luži zůstane roll-upová výstava ponechána dlouhodobě.
Další info na: http://www.muzeumcr.cz/cz/muzeum, https://www.luze.cz/, https://www.jewishmuseum.cz/)
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.