OSTRAVA: V rekonstruované půjčovně Moravskoslezské vědecké knihovny v Ostravě na Prokešově náměstí byl nainstalován pětimetrový dřevěný reliéf výtvarníka Lumíra Čmerdy nazvaný Svět vědy / Kniha – zdroj poznání.
Reliéf byl v roce 1975 vyroben přímo pro ředitelnu Státní vědecké knihovny (tehdejší název Moravskoslezské vědecké knihovny v Ostravě), kde byl po 42 let také umístěn. V roce 2017 byl sundán a uschován a po rekonstrukci půjčovny v říjnu 2018 našel velmi důstojné prostředí právě zde, kde jej denně vidí i 400 návštěvníků. Reliéf zobrazuje v rozevřené knize rozličné motivy z jednotlivých vědních oborů, z nichž každému je v podélné kompozici určeno zvlášť jedno pole. Najdete zde zkratky fyzikálních a jiných veličin, chemické vzorce, rostlinné motivy, slova, citace z knih, starou ostravskou radnici či erby.
Historie vzniku reliéfu je velmi úsměvná. Vznikl totiž, aby zamaskoval pořízení potřebného výtahu na knihy. Podle slov autora „…patřilo ke specifickým podivnostem minulého režimu, že autor někdy dostal honorář v podstatě hlavně za něco, co nebylo ve smlouvě o dílo vůbec uvedeno, protože se tehdy nedalo regulérně projednat. Můj honorář ve Státní vědecké knihovně byl především za to, že jsem navrhl a se svými pomocníky Rudou Manigattim a Zdeňkem Kokešem i zrealizoval výtah na knihy ze suterénu do přízemní půjčovny knih. Do té doby museli zaměstnanci knihovny lítat po točitých schodech nahoru a dolů vždy jen s několika knihami v jedné ruce! Na továrně vyrobený výtah, podobný např. tomu na obědy v restauračních zařízeních, totiž neměla knihovna dostatek financí.“ (Zdroj: IVÁNEK, Jakub a Svatava URBANOVÁ. Lumír Čmerda – (nejen) reliéfy a ilustrace. 1. vyd. Ostrava: Ostravská univerzita, 2017. ISBN 978-80-7464-935-6.)
Výtvarník Lumír Čmerda (*1930), malíř, grafik, sochař, kreslíř, tvůrce dřevěných reliéfů, původně vystudoval Husovu bohosloveckou fakultu a připravoval se na povolání faráře Církve československé husitské. Tehdejší režim mu však dovolil vykonávat toto poslání pouze krátce. Kreslil a maloval odjakživa, ovšem jako samouk. V 60. letech tvořil a vystavoval grafiky a olejomalby, následně mu učarovalo dřevo a začal vytvářet především reliéfy. Od devadesátých let se věnuje ilustraci a kresbě.
Bohužel nemnoho z krásných a rozměrných reliéfů Lumíra Čmerdy, které byly původně určeny do veřejných prostor, zde má stále své místo.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.