UHERSKÉ HRADIŠTĚ: Druhá výstava v hlavní budově Slováckého muzea představí historii výjimečné školy a nahlédne na knihvazačské řemeslo. Nově připravená výstava Slováckého muzea by se dala jedním slovem charakterizovat: vzpomínání. Exkurze v čase návštěvníka zavede k poznání dnes již mizejícího řemesla.
Mnohé rozhodně překvapí, kdo se na vzniku svého času jediné školy v republice podílel. V malém sále muzea ve čtvrtek 1. března 2018 v 17.00 hodin představíme Odbornou školu knihvazačskou v Uherském Hradišti.
„Tato městská škola před sto lety měla nabídnout mladým ženám možnost osamostatnění se a založení nových živností, které by byly přínosem regionu. Přímo název Ženská odborná škola knihařská k tomu vybízel. V době, kdy byla na Slovácku silně zakořeněna práce v zemědělství, se tato myšlenka nesetkala s velkým ohlasem. Zájem ze stran žen o knihvazačské studium byl malý, proto již ve druhém školním roce začali být přijímáni také chlapci, kteří v pozdějších letech převažovali,“ popsala Iveta Mátlová, autorka výstavy, počátky této školy se statusem tříletého veřejného učiliště do roku 1930. „V roce 1931 byla škola přejmenována na Odbornou školu knihvazačskou a přeorganizována na dvouletou denní školu knihvazačskou. Třetí ročník nahradila jednoroční mistrovská škola knihvazačská. Nově zřízená jednoroční mistrovská škola byla určena pro absolventy dvouleté knihvazačské školy a také pro ty, kteří byli starší 16 let a vyučili se u mistra a složili tovaryšskou zkoušku. V roce 1949 dochází k jejímu zestátnění, v roce 1950 k zániku školy,“ pokračuje Mátlová, v příběhu výstavy, která se zaměřuje nejen na osobnosti vedení školy, ale vzpomíná i na některé, kteří školou prošli, a jejich odkaz přesáhl region.
„Ve vedení školy se postupně vystřídali František Kretz – známý uherskohradišťský sběratel, pod jehož vedením se na knižní desky aplikoval slovácký ornament. Druhý ředitelem se stal ředitel obchodní akademie Hugo Raulich, který naopak od používání ornamentu ustupoval, a v roce 1924 pak malíř Ruda Kubíček,“ zmínila Mátlová. Pod fundovaným vedením Rudy Kubíčka získala škola odbornost a celosvětovou prestiž. „Ruda Kubíček si uvědomoval nutnost a sílu propagace. Škola začala pořádat vlastní výstavy a úspěšně se prezentovala nejen na domácí půdě při sjezdech bibliofilů, ale také v zahraničí na mezinárodních výstavách. Vše až do doby válečné a poválečné, která zabrzdila její následný vývoj. Bohužel,“ posteskla si Mátlová. „Po celé válečné období byl na protektorátní úřady vyvíjen velký tlak uherskohradišťských knihařů požadujících zrušení školy. V nelehké hospodářské době pro ně škola znamenala levnou a vysoce kvalitní konkurenci. I přesto, že ředitelství školy dělalo vše pro její udržení, došlo v roce 1949 k jejímu zestátnění a v roce 1950 škola zanikla,“ uvedla Mátlová důvod ukončení života této unikátní školy.
V celé historii se ve dvouleté škole vyučilo celkem 167 žáků knihvazačství. Téměř stejné množství žáků vyšlo také ze školy mistrovské, kde žáci převážně v rámci praktického cvičení prováděli odborné knihařské práce. „Škola vychovala i některé výrazné osobnosti, mezi nimi třeba Fanka Jilíka, Miloše Novotného či světově uznávaného knihvazače Karla Dudeška. Výstava si klade za cíl seznámit nejen s historií školy a představit práce žáků – krásné knižní vazby kožené, polokožené, pergamenové či papírové a textilní, které vznikaly v Odborné škole knihvazačské, ale také život a práci všech zmíněných významných osobností,“ dodává Mátlová.
Prostřednictvím knihařského nářadí a nástrojů mohou návštěvníci nahlédnout do knihařské dílny a zhlédnout několik typů knižních lisů, knižní řezačku i zlatičku. Poslední část výstavy je věnována pokračovatelům knihařského řemesla – oboru knihař na Střední škole MESIT v Uherském Hradišti, kteří zde vystavují své převážně kartonážnické výrobky. V rámci výstavy jsou připraveny výukové programy pro školy zaměřené na vznik knihy a knižní vazby s možností výroby drobného kartonážnického výrobku.
Výstava potrvá do 3. června 2018.
Bližší informace:
Mgr. Iveta Mátlová, mobil: 737 546 267, iveta.matlova@slovackemuzeum.cz
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.