ZLÍN: Originální autentická díla malíře Václava Žáka představí výstava „Pábitel“ v Galerii Václava Chada na zámku ve Zlíně. Zahájena bude slavnostní vernisáží ve čtvrtek 16. března 2023 v 17 hodin, k vidění pak bude až do 19. května, kdy bude její dernisáž součástí Galerijní a muzejní noci. V nabídce je také komentovaná prohlídka 22. dubna a o týden později komponovaný večer k výstavě.
Svérázný umělec, samouk, představitel syrového umění art brut. A také pábitel, který inspiroval spisovatele Bohumila Hrabala, stal se předlohou k postavě handicapovaného malíře v povídce Bambini di Praga a zahrál si sám sebe ve snímku „Dům radosti“ režiséra Evalda Schorma. To vše je Václav Žák, jehož obrazy mohou zhlédnout návštěvníci zlínské Galerie Václava Chada.
Výstava Pábitel je připomínkou zapomenuté, avšak významné osobnosti české neškolené, marginální či naivní tvorby. Ryzí outsider svým svérázným imaginativním malířským projevem zaujal nejen Bohumila Hrabala, ale i další zástupce pražské kulturní elity šedesátých let – malíře Jaroslava Paura, Karla Součka, Richarda Fremunda nebo fotografy Evu Fukovou a Václava Chocholu.
„Všem návštěvníkům přeji, aby si z výstavy vedle očistného vizuálního zážitku odnášeli v sobě i perličku skromné moudrosti, kterou tak výstižně popsal v jednom ze svých esejů Emanuel Frynta: Jen pábitel svede natolik věřit snu, že umí vzdorovat skutečnosti a nerezignuje, jen pábitel je dost blázen, aby nepřišel o rozum,“ pozval na prohlídku Pavel Konečný, kurátor výstavy.
Kromě originálních Žákových maleb jsou nedílnou součástí expozice i dokumentární fotografie Evy Fukové a Václava Chocholy zachycující jak kouzelné životní prostředí umělce, tak některé kulturní osobnosti, s nimiž se přátelil.
Pro zájemce o podrobnější informace je připravena komentovaná prohlídka s kurátorem výstavy Pavlem Konečným, která se uskuteční 22. dubna v 9:30 hodin, a komponovaný večer s přednáškami Pavla Konečného a Zuzany Kriškové 27. dubna v 17:00 hodin. Dernisáž výstavy proběhne 19. května v 17:00 hodin jako součást Galerijní a muzejní noci.
Výstava je realizována za podpory Státního fondu kultury ČR, Zlínského kraje a Statutárního města Zlína. Je přístupná v Galerii Václava Chada v prvním poschodí zlínského zámku od středy do pátku a v sudé neděle, vždy od 13 do 17 hodin. Vstupné na výstavu i komentované prohlídky je ve výši 70 Kč, pro děti od 6 do 15 let, studenty a seniory 50 Kč, děti do 6 let a držitelé průkazů ZTP a ZTP/P mají vstup zdarma. Školní skupiny platí vstupné 40 Kč, pedagogický doprovod je zdarma.
Další podrobnosti o zlínském zámku i Galerii Václava Chada najdete na www.zlinskyzamek.cz a www.gvch.cz.
O autorovi:
Václav Žák (*1906 Velké Kyšice, †1986 Unhošť) byl český malíř. Vzhledem ke zdravotnímu postižení nemohl používat zchromlou pravou ruku. Vychodil jen pět tříd základní školy a po těžkých začátcích se živil sběrem králičích a kozích kožek. S výtvarnou tvorbou začal až jako šestačtyřicetiletý samouk. Maloval na vše, co měl kolem sebe – na skleněnou verandu u svého domu, stěny i stropy v obytných místnostech, nábytek i venkovní omítky domu.
Jeho originální spontánní tvorba neušla pozornosti mnoha umělců, kteří jej na přelomu 50. a 60. let 20. století začali navštěvovat a zajímat se o jeho malby i svéráznou literární tvorbu „románů“. Vedle spisovatele Bohumila Hrabala to byli například malíři Jaroslav Paur, Karel Souček, Richard Fremund nebo fotografové Eva Fuková a Václav Chochola, ale také mnozí zahraniční a čeští sběratelé (Anton Kollár). Podle dochovaných zápisků tvůrce se tak jeho obrazy na skle nacházejí ve dvanácti státech světa.
V poměrně krátkém období zvýšeného zájmu o dílo a osobnost pana Žáka, vymezeném zhruba roky 1962 až 1966, se uskutečnilo několik jeho výstav a především natáčení filmu Evalda Schorma s názvem „Dům radosti“, v němž pan Žák představoval sám sebe, stejně jako v dalším krátkém hraném filmu režiséra Juraje Jakubiska „Dážď“.
Na stáří Václav Žák odmítl pobývat v domově důchodců a v jedné z depresivních krizových situací zabílil vnitřní i venkovní malby svého domu, v němž později 6. ledna 1986 zemřel.
Pro svébytné kvality je jeho výtvarná tvorba (asi 600-700 obrazů) právem řazena mezi nejpřesvědčivější autentické doklady českého syrového umění a řadu jeho děl vlastní několik muzeí a galerií u nás. Nejpočetnější kolekci, asi stovku podmaleb na sklech i dalších dokumentů a objektů, spravuje Melicharovo vlastivědné muzeum v Unhošti.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.