OLOMOUC: Neuhlídatelný cíl vandalů i zázemí pro drogově závislé. To vše zmizelo z olomouckých Smetanových sadů díky demolici takzvaného „Šneka“. Odstranění zdevastovaného železobetonového torza ze 70. let iniciovalo Výstaviště Flora Olomouc se souhlasem památkářů.
„V době svého vzniku byl Šnek ozdobou Smetanových sadů. V posledních desetiletích to ale neplatilo. Využívali ho drogově závislí, byl i častým cílem vandalů. Ti všichni zneužívali toho, že se v této stavbě velice snadno ukryli díky jejímu šroubovitému uspořádání. Navíc Šneka nebylo možné 24 hodin denně hlídat. Stalo se z něj místo, jemuž se slušní návštěvníci parku vyhýbali. A právě od takových míst chceme naše parky vyčistit,“ uvedla Eva Fuglíčková, ředitelka Výstaviště Flora Olomouc.
Olomoucké výstaviště coby správce historických parků v průběhu let několikrát ve „Šnekovi“ obnovilo květinovou výsadbu. V celkovém kontextu zdevastované lokality však tyto snahy nepřinesly kýžený efekt, navíc i výsadby byly posléze zničeny vandaly.
Výstaviště Flora Olomouc tak v závěru loňského roku požádalo Odbor památkové péče Magistrátu města Olomouce o povolení odstranění této stavby. Výsledem bylo souhlasné závazné stanovisko. Týká se jak demolice „Šneka“, tak i odstranění zchátralého totemu z keramických tvarovek před pavilonem H a také zbourání pozůstatků pergoly a poničeného zvýšeného záhonu za pavilonem H.
„Všechny výše uvedené stavební prvky jsou ve špatném stavebně-technickém stavu a současně již pozbyly vazbu k dobovým okolním úpravám. Jejich estetická působnost je v současné době nízká. Jejich odstraněním nedojde k narušení původní kompoziční struktury Smetanových sadů, ale naopak estetická působnost míst bez předmětných staveb bude pozitivní,“ uvádí dokument z Odboru památkové péče Magistrátu města Olomouce.
Odbor památkové péče v rámci posouzení žádosti od Výstaviště Flora Olomouc požádal o vyjádření i Národní památkový ústav. Také jeho odborní pracovníci demolici „Šneka“ posvětili.
„Na základě prostudování předložených podkladů a znalosti situace NPÚ konstatuje, že zamýšlené práce jsou v souladu se zájmem ochrany kulturně-historických hodnot,“ stojí v dokumentu, který má Výstaviště Flora Olomouc k dispozici.
Odstranění „Šneka“ současné vedení Výstaviště Flora Olomouc konzultovalo i s jedním z jeho autorů – emeritním ředitelem výstaviště Zdeňkem Štefkou.
„Také on s demolicí souhlasil. Doba, pro kterou byla tato výstavnická instalace zbudována, již minula,“ uvedla Eva Fuglíčková, ředitelka Výstaviště Flora Olomouc.
„Šnek“ byl součástí Smetanových sadů od 70. let 20. století. Ve své době tvořil významný prvek zdejší Magnoliové zahrady zbudované v letech 1975 až 1977, jejími autory jsou Zdeněk Štefka a Jiří Finger.
Samotného „Šneka“ navíc původně zdobily keramické reliéfy z dílny výtvarníka Ivana Jakeše. Již v minulosti byly ovšem odstraněny. Dlouhá desetiletí tak ve Smetanových sadech stálo pouze zdevastované torzo původního díla.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.