<p>ČR: Ohrožené památky mají nejednoho ochránce. Někteří z nich finančně přispívají, jiní dobrovolnicky pomáhají, kde je třeba, další si vyberou jeden objekt, a k jeho záchraně upnou všechny svoje síly. Dnes vám představujeme iniciativu jednoho nedšence, kterému nedá spát žádný ohrožený kostel či jiná sakrální památka. Objíždí republiku, zaznamenává, fotí a získané údaje zpracovává a systematicky ukládá na web, který za tím účelem zřídil. Michal Valenčík díky své zálibě pomáhá v oblasti nemovitého kulturního dědictví, zároveň vysílá do společnosti signál, který těší, posiluje a motivuje.</p> <p>Jak a kdy vnikl nápad a od kdy funguje web?</p> <p>Nápad vznikl asi v polovině 90. let, kdy jsem se snažil zmapovat, o jaké zajímavé stavby přišla Česká republika v období komunismu. Na mapy a průvodce z té doby se moc spoléhat nedalo, stále zde byly vedeny stavby, jež byly často již několik desetiletí zničeny. A to ničení postupně pokračovalo až do roku 1989.<br />
Mapoval jsem si tedy hrady, zámky, rozhledny, kostely, kaple, kláštery a podobné stavby – zda ještě stojí, a pokud ano, v jakém jsou stavu.<br />
Naštěstí se kolem přelomu tisíciletí objevilo na knižním trhu několik encyklopedických publikací, které zmapovaly stav hradů, zámků, rozhleden či klášterů. Jen do těch kostelů a kaplí se nikdo nepustil, asi proto, že je jich mnohonásobně více, takže ty si musím i nadále mapovat sám.<br />
Na web jsem své seznamy umístil kolem roku 2000.</p> <p>Jakou máte vizi v tomto směru?</p> <p>Jde mi v podstatě o dvě věci:<br />
Ohledně poškozených památek se snažím o to, aby byly opraveny a dostaly se do původního stavu. Nemyslím si, že je Česko tak chudá země, aby se zde ještě v 21. století musely památky rozpadat.<br />
Ohledně zničených památek mi jde o to, dát dohromady jejich seznam i s fotografickou dokumentací, aby si lidé mohli udělat obrázek, o kolik po staletí vznikajících krásných staveb tato země přišla kvůli pár desetiletím vlády omezenců. A fotografie menších staveb občas poslouží při jejich obnově do původní podoby. </p> <p>Na webu mohou vložit upozornění na chátrající památku i čtenáři – jak četně toho využívají?</p> <p>Těch příspěvků čtenářů zase tolik není – cca 10 měsíčně. A registrovaných uživatelů je k dnešnímu dni 270. Denní návštěvnost stránek je cca 100 – 120 lidí.</p> <p>Jakým způsobem zajišťujete aktuálnost webu, zejména v případě opravených objektů? Máte k dispozici statistiku, která by vypovídala o opravených objektech </p> <p> Aktuálnost webu zajišťuji tím, že všechny poškozené stavby v určitých časových intervalech objíždím. Také sleduji všechny dotační programy, které lze pro opravy památek využít a díky tomu mám přehled o tom, které památky se budou opravovat. Ty památky, jež jsem vedl na svých stránkách jako poškozené a v mezidobí byly opraveny, přeřazuji na webu do sekce „opravené stavby“. K dnešnímu dni je jich v této sekci 1689, to je tedy zhruba počet kostelů, kaplí a kapliček, které byly v Česku opraveny cca od roku 1996.</p> <p>Kolik vás je na provozování těchto bohulibých stránek, jak je to časově a finančně náročné?</p> <p>Stránky provozuji sám, ale jejich programování a změny mi dělá programátor – naposledy třeba na stránky doprogramoval mapy. Nyní mi tam jako brigádu jeden známý dohledává přesnou polohu jednotlivých staveb a zanáší je do map. Financuji je také sám – nejnákladnější je objíždění jednotlivých poničených památek, jež jsou roztroušeny po celé republice, ročně za nimi najezdím asi 40 000 kilometrů.<br />
A čas? Mám pocit, že mi toto hobby zabírá více času, než ho vůbec fyzicky mám… Ale zato mám radost, když se z letité ruiny vyloupne krásná stavba, která se opět stane ozdobou svého okolí.</p> <p>Stránky jsou určené všem, kterým není lhostejný osud sakrálních památek – jsou mezi nimi i veřejné instituce? Reagovala na web některá z nich, spolupracuje či dokonce vás podporuje? </p> <p>Nejčastěji reagují obce, protože pro ně není dobrou vizitkou, pokud stojí poškozené památky na jejich území. Ale že by se mnou nějaká instituce vyloženě spolupracovala, to ne.</p> <p>Snažíte se, kromě provozování webu, i jinak iniciovat záchranu památek? </p> <p>O obnovu památek se snaží i senátor Ing. Tomáš Jirsa, který je zároveň starostou Hluboké nad Vltavou. A nedávno jsme společně dopisem oslovili starostky a starosty všech asi 750 obcí, na jejichž území se poškozené sakrální památky nacházejí – upozornili jsme je, o které stavby jde, a také jsme jim poslali seznam dotačních programů, které mohou při jejich obnově využít.<br />
Také společně se senátorem Jirsou posíláme poděkování (je to takový hezky graficky zpracovaný děkovný list, vypadá to zhruba jako diplom) těm starostkám a starostům, kteří na svém území nějakou poškozenou památku opraví.</p> <p>A ještě nakonec, u jednotlivých objektů jsem zaznamenala známky – můžete je prosím vysvětlit? </p> <p>Ono je to uvedeno přímo na webu, k vysvětlení se dostanete z úvodní stránky přes proklik „Informace k vyhledávání a přidávání památek“.<br />
V rolovacím menu Známka lze pro vyhledávání ponechat buď defaultní hodnotu (pak vyhledávání probíhá bez ohledu na stupeň poškození stavby) nebo je možno si vybrat z následujících číselných hodnot:<br />
• 233 – 300 – stavby vyžadující větší opravy fasády (233) či s úplně zničenou fasádou (300)<br />
• 334 – 400 – stavby staticky narušené (334), stavby s devastovaným interiérem (340), s poškozenou (344) či zničenou (400) střechou a krovy<br />
• 445 – 500 – stavby velmi poškozené, s rozpadajícím se zdivem (500 = zdivo zachováno alespoň v části stavby do výše min. 0,5 m)<br />
• 233 – 500 – všechny poškozené stavby bez ohledu na stupeň poškození<br />
• 600 – všechny zničené stavby (pokud jsou zachovány zbytky zdiva, pak do výše menší než 0,5 m)</p> <p>V tabulce Opravené jsou použity známky následujících hodnot:<br />
• 100 – stavby v perfektním stavu<br />
• 112 – 200 – stavby vyžadující opravu nátěru vnější fasády<br />
• 223 – 230 – stavby vyžadující menší opravy omítky</p> <p>Web, o kterém byla řeč: http://www.kostely.tnet.cz/</p>
ČR: O výběru kandidáta na Oscara za Českou republiku v kategorii Nejlepší zahraniční film každoročně hlasují členové České filmové a televizní akademie (ČFTA), která stojí i za udílením cen Český lev. Do boje o prestižní cenu 97. ročníku americké Akademie filmového umění a věd akademici vybrali film Vlny scenáristy a režiséra Jiřího Mádla. Dobové drama připomíná události osudného roku 1968, kdy Československo začala v rámci „bratrské pomoci“ okupovat vojska Varšavské smlouvy. Film je inspirován skutečným příběhem skupiny novinářů Redakce mezinárodního života Československého rozhlasu a jejich odhodláním přinášet nezávislé zprávy za každou cenu. Ve světové premiéře byl snímek uveden na Mezinárodním filmovém festivalu Karlovy Vary. Do kin oficiálně vstoupil 15. srpna, kde jej prozatím zhlédlo přes 350 tisíc diváků.
OSTRAVA: Ve čtvrtek 5. září byla na Slezskoostravském hradě otevřena nová dlouhodobá výstava nacházející se ve sklepních prostorech. Země na obzoru!!! aneb Jak slezskoostravské uhlí dobývalo Arktidu zavede návštěvníky do světa jednoho z nejvýraznějších šlechticů 19. století – Johanna Nepomuka hraběte Wilczka.
ČR: Pokáč přes letní sezónu nezahálel, byť měl plný koncertní kalendář, založil Pokáčovo nadační fond a ve spolupráci s neziskovou organizací Znesnáze21 odstartoval projekt Hudba je pro všechny, prostřednictvím kterého podporuje rozvoj mladých talentů a hradí jim hudební vzdělání. Nyní už však přichází s novou tvorbou a singlem Solitaire, v němž upozorňuje, že život občas není až tak fér. Videoklip přináší typický osobitý humor a nadhled. Pokáč navazuje na úspěšnou spolupráci s producentem Johnym Rainbow a režisérem Jakubem Mahdalem. Píseň vychází u RedHead Records a od 6. září je k dispozici na všech streamovacích platformách i YouToube.
ČR: Ve čtvrtek, 5. září 2024, zveřejnila na své tiskové konferenci Herecká asociace nominace na divadelní Cenu Thálie 2024. Herečka Divadla Drak – Edita Dohnálková Valášek – byl vybrána odbornou porotou mezi nominované pro obor Loutkové divadlo za svůj mimořádný herecký výkon v roli Bohdanky v inscenaci Divadla Drak Sedmero krkavců.