<p>PŘEROV: Praskající stěny. Malý prostor pro čtenáře. Knihy, které by mohly stát v policiích, kvůli nedostatku místa uložené ve skladě. Neexistující místnost pro besedy. Absence sociálního zařízení pro veřejnost. To je realita přerovské knihovny, která má už přes půl století své místo na Žerotínově náměstí.</p> <p>V objektu je v současné době 21 tisíc svazků knih, 13 tisíc svazků periodik, ve studovně je 6 tisíc knih a v čítárně 1500 periodik, v hudebním oddělení je 400 knih, 700 periodik a 5 tisíc CD nosičů.<br />
„Ve skladech máme dalších 40 tisíc velmi kvalitních svazků knih a 11 tisíc svazků periodik. Ty se ale kvůli prostorovým problémům nedostanou k uživatelům knihovny. Prakticky se dá říci, že si čtenáři mohou přímo půjčit jen 30 procent knih, které máme v Přerově k dispozici – o další musí žádat pracovníky knihovny, aby jim je donesli ze skladů,“ říká ředitel knihovny Pavel Cimbálník.</p> <p>„Je nejvyšší čas najít nové místo, které bude zázemím pro dospělé i dětské čtenáře, nabídne skladovací prostory a jako bonus přinese třeba i studentský klub, besední místnost či kavárnu,“ říká náměstek přerovského primátora Josef Kulíšek. Proto svolal na pondělí 19. listopadu jednání se zastupiteli, kteří by měli zvážit, která z aktuálně navržených variant bude pro knihovnu ta nejlepší.</p> <p>Posuzují tři objekty a pro lepší rozhodování nechali přerovští úředníci zpracovat na Vysoké škole ekonomické v Praze znalecký posudek, který srovnával všechny tři varianty. „Ekonomové zjišťovali, jestli je pro Přerov výhodnější investovat do rekonstrukce vlastních nemovitostí, nebo hradit nájemné z pronajatých prostor. Stanovisko bylo jednoznačné – nejvýhodnější variantou je patnáctiletý nájem nebytových prostor v Palackého ulici,“ uvedl vedoucí odboru koncepce a strategického rozvoje Pavel Gala. </p> <p>Každopádně nová knihovna se má stát důstojným komunitním a kulturním centrem pro všechny občany Přerova – a měla by nabízet ucelenou a pestrou nabídku knihovnických služeb. „V současné době je situace opravdu nevyhovující, nedůstojná pro 21. století. Knihovna spravuje tři pobočky ve městě – v ulicích Trávník, Velká Dlážka a na sídlišti v Předmostí. V jiné budově je dětská půjčovna a na jiném místě jsou depozitní sklady. To všechno komplikuje život knihovníkům i čtenářům. Desetitisíce knih jsou uloženy ve skladech a ke čtenářům se vůbec nedostanou, protože pro ně není zkrátka místo,“ podotkl závěrem náměstek Kulíšek.</p> <p>Zdrojem je článek na webu města Přerova
PODĚBRADY-ČR: FEMAD neboli Festival mladého amatérského divadla v Poděbradech dává druhou šanci souborům, které se neprobojovaly do hlavních programů vrcholných domácích přehlídek, ale přesto mají své kvality a stojí za to je vidět. Letos je součástí tohoto zářijového svátku ochotnického divadla řada představení, několik seminářů, ale třeba i Bienále ochotnického plakátu spolu s výstavou. Ředitel festivalu Ladislav Langr připomíná v podcastu Místní kultury více než padesátiletou historii FEMADu, tradici "salonu odmítnutých" i jeho specifika: "Například tady nemáme porotu. Každý soubor vyšle svého delegáta, který musí být na všech představeních. Na závěr potom delegáti před diváky hlasují, co bylo nejlepší. Takže tady už nemůžeme říkat 'Ta porota nám to nandala', tady si to nandají sami ochotníci." Součástí festivalu je i seminář s lektorem, kde se tříbí a formulují názory na představení. "Snažíme se, aby odtud nikdo neodcházel s pocitem, že byl uražen, že byl zmařen jeho záměr, že byl nepochopen," doplňuje Ladislav Langr. V podcastu zmíníme i jeho velkou práci o regionálních osobnostech a četné kulturní a sportovní akce, které neúnavně organizuje. A v čem se komunální politika, ve které už mnoho let působí, podobá divadlu? Poslechněte si náš nový podcast.
JIHOMORAVSKÝ KRAJ: Tradiční dotační program má oproti předchozím letům jednu zásadní změnu, a to v termínech, kdy se o něj mohou zájemci ucházet. Zatímco dříve byl schvalován a uveřejňován v lednu daného roku a žádosti o dotace byly přijímány v druhé polovině února, nyní tak mohou zájemci o krajskou podporu činit už od 1. až do 31. října. Kraj na rozvoj kultury v příštím roce vypsal 15 milionů korun.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.