RYMICE: Rekonstrukce konírny v areálu hospodářského dvora v Muzeu v přírodě Rymice je u konce. Sloužit bude jako sanační pracoviště a průchozí depozitář pro velké zemědělské stroje.
„Opravou této budovy jsme ukončili revitalizaci celého hospodářského dvora. Věřím, že se i díky této akci ještě více zvýší atraktivita celého Muzea v přírodě Rymice,“ řekla Martina Miláčková, ředitelka Muzea Kroměřížska, pod jehož správu soubor lidových staveb patří.
Výjimečnost místa ocenil rovněž hejtman Zlínského kraje Radim Holiš. „Zlínský kraj má muzeum v každém ze svých čtyř okresů. K těm nejvýznamnějším na Kroměřížsku patří Muzeum v přírodě Rymice. Návštěvníkům ukazuje, jak na venkově východní Hané žili a hospodařili naši předci v předchozích staletích. Je naší povinností historický odkaz minulých generací zachovat pro ty další. Rymice patří mezi místa v regionu, která rozhodně stojí za návštěvu a já bych sem všechny výletníky velmi rád pozval,“ uvedl hejtman.
Rekonstrukci konírny sledovala také radní pro oblast kultury a školství Zlínského kraje Zuzana Fišerová. „Jsem potěšena, že se nám v Rymicích podařilo zrekonstruovat další část areálu. S obnovou hospodářského dvora a nyní i konírny výrazně pomohl dotační systém Evropské unie,“ připomněla radní.
Budova konírny dlouhá léta chátrala a byla v dosti nevyhovujícím stavu. „Zatékalo do ní, chyběla zde elektřina i zabezpečovací zařízení. Kvůli zatékání došlo k degradaci dřevěných prvků krovu, výplní otvorů a poškození obvodového zdiva,“ popsal výchozí situaci investiční technik muzea Pavel Klíma.
Práce zahrnovaly řadu činností. K nejsložitějším patřilo odvlhčení objektu. „Budova má nyní novou střechu včetně krovů, novou fasádu včetně výplní otvorů a částečně opraveny vnitřní omítky. Je vymalovaná a doplněná o elektronický zabezpečovací systém a požární signalizaci,“ dodal investiční technik. Vzhledem k tomu, že objekt je nemovitou kulturní památkou, dohlíželi na celou revitalizaci, zejména na zdivo, památkáři.
Rekonstrukcí vznikl vhodný prostor pro vstupní prohlídku nových neošetřených sbírkových předmětů, sanační pracoviště s prostorem pro tyto předměty před jejich konečným uložením a průchozí depozitář pro velké zemědělské stroje a nářadí. Dispoziční řešení zahrnuje i dílnu pro údržbu objektů muzea.
„Průchozí depozitář pro velké zemědělské stroje zpřístupníme odborné veřejnosti a školám. Pro děti bude jistě velmi atraktivní podívat se na to, jak vypadala například obilní mlátička, stabilní motor nebo žebřinový vůz. Při mimořádných akcích bychom depozitář mohli otevřít i běžným návštěvníkům,“ uvedl vedoucí Muzea v přírodě Rymice a etnograf Petr Hlavačka.
S budovou konírny má muzeum ještě další plány. Připravuje projekt fotovoltaické elektrárny. Energeticky by zásobovala hospodářský dvůr, přebytky elektřiny by využívaly i další objekty muzea a Zlínského kraje.
Rekonstrukce konírny stála přes 16 milionů korun, příspěvek Evropské unie činil téměř 14 milionů korun. Příprava byla zahájena v únoru 2021, stavební práce začaly v srpnu 2023. Konírna je součástí hospodářského dvora, který byl veřejnosti zpřístupněn po náročné revitalizaci za 126 milionů korun v roce 2022. Návštěvníci v něm získali nové zázemí a mohou si prohlédnout expozici Od kvásku ke klásku, která představuje tradiční postupy spojené s výrobou chleba. Muzeum v přírodě Rymice tvoří sedm objektů lidové architektury východní Hané a tvrz s hospodářským dvorem. V loňském roce jej navštívilo téměř sedm tisíc turistů.
PRAHA: Rekola, česká bikesharingová společnost, představuje nový projekt propojující městskou cyklistiku a umění. Na sto deseti vybraných kolech v Praze se objevují polepy a odkazy na sociální sítě mladých českých talentů. Každé z těchto kol nese jedinečné umělecké dílo nebo odkaz na hudbu, poezii či grafiku. Mezi zapojené umělce a umělkyně patří hudebníci Lil Fault, The Interlude a Pastavbacku, Ay$kr, Devotch666 a Karolina Beranová, básníci Antonín Zhořec, Anna Smetanová, Josef Kináč a Nikola Týčová a vizuální umělci Max Butrón, Matyáš Melíšek a Amélie Počarovská. Ulovit si kolo a zažít inspirativní jízdu s jedním z umělců mohou lidé do konce roku.
PRAHA: Kulturní produkční platforma ProFitArt se kromě produkce divadelních inscenací zabývá také kreativním vzděláváním. Aktivity mají významný sociální dopad, zaměřují se na psychomotorický vývoj dětí, podporu mentálního zdraví a emoční inteligenci. Součástí tohoto proudu jsou například workshopy pro děti a pro pedagogy Učení cirkusem pod vedením lektorů Cécile Da Costa a Roberta Janče a také nejnovější projekt s názvem Tanec a duševní zdraví (nejen) ve školách, který ProFitArt realizuje ve spolupráci s britským souborem Company Chameleon a Švandovým divadle na Smíchově.
ČR: Všechny v kulturním sektoru zajímá, jak se účinněji propagovat, ale někde to umějí lépe… Koncem loňského roku se na Ministerstvu kultury konal seminář věnovaný novým trendům v marketingu a propagaci kulturních zařízení a paměťových institucí. Ukázalo se, že sdílení zkušeností a úspěšných praxí je pro všechny, kteří mají oblast marketingu a propagace na starosti, velmi cenné. Proto jsme v Místní kultuře připravili anketu, která nabízí možnost „podívat se“, jak to dělají jinde. Chceme přinést konkrétní příklady vynalézavé, nápadité, ale hlavně fungující sebepropagace a dobře zvolené komunikační strategie vybraných projektů z oblasti kultury. Jaký je váš příběh? Co pomohlo ke zvýšení návštěvnosti, prodejnosti, sledovanosti? Čím můžete inspirovat ostatní? Zeptali jsme se Barbory Votavové, brand manažerky Knihobotu, knižního online secondhandu.
KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ: Zdeněk Fryml, Jarmila Haldová, Monika Lemberková a Jana Hladíková získali titul Mistr tradiční rukodělné výroby Královéhradeckého kraje, který udílí krajští radní za významný přínos v oblasti tradiční lidové kultury a těm, kteří se významně zasloužili o jejich udržování a rozvoj za předchozí kalendářní rok. Nově je ocenění udělováno také významným osobnostem dlouhodobě působících v oblasti tradiční lidové kultury.