KUTNÁ HORA: V květnu letošního roku uplynulo sto let od narození světově uznávaného českého scénografa Josefa Svobody (1920–2002). Rodák z nedaleké Čáslavi se do dějin divadla zapsal jako vizionář, který neúnavně propojoval svět vědy a umění, a inovátor v oblasti světelných technologií. Jeho dílo se stalo fenoménem už za jeho života a jedinečným kulturním dědictvím zůstává dodnes.
Během téměř šedesátileté kariéry realizoval doma i ve světě na 700 divadelních inscenací. Spolu s týmem spolupracovníků stál u zrodu divadelního fenoménu Laterny magiky i u výstavních experimentů nových vizuálních forem – polyekranu a polyvize. Od 60. let se proslavil spoluprací s významnými zahraničními scénami (Metropolitní opera v New Yorku, Wagnerovské hudební slavnosti v Bayreuthu, Opéra nationale v Paříži) a vynikajícími světovými tvůrci (Laurence Olivier, Leonard Bernstein nebo Friedrich Dürrenmatt).
Scénografie v jeho pojetí zahrnuje oblast celého uměleckého i technického provozu: od výtvarných předpokladů, vzdělání a řemeslných základů práce s materiálem, přes režijní smysl, až po detailní ovládnutí matematiky, fyziky nebo optiky. V jeho práci se jedinečně pojí tvůrčí invence s detailní znalostí divadelní látky a schopností experimentovat a inovativně využít nejnovějších technologií.
Výstava, připravená ve spolupráci s obecně prospěšnou společností Josef Svoboda – scénograf, obsáhne v chronologickém přehledu sled Svobodových divadelních realizací, které doprovodí výběr z autorova obsáhlého archivu – kresby, studie a makety. V samostatných výstavních celcích přiblíží expozice klíčová témata Svobodovy scénografické tvorby: práci se světlem, se zrcadly, fenomén schodiště, nebo ve své době jedinečné novátorské využití moderních technologií. Multimediální expozice, jejímiž autory jsou výtvarníci Daniel Hanzlík a Pavel Mrkus, kongeniálně tlumočí Svobodovu vizi živého a magického divadelního prostoru jako silný vizuální a emocionální zážitek.