OSTRAVA: Silvestrovským programem odstartovalo na přelomu let 1955 a 1956 své vysílání ostravské televizní studio (TSO). O jeho vzniku se začalo mluvit již po válce, definitivně o výstavbě rozhodla tehdejší vláda o devět let později. Zatímco v začátcích se tvorba studia vyznačovala především publicistikou, dnes vytváří žánrově různorodé projekty, od zpravodajství, přes dokumenty až po hranou a dětskou tvorbu. Česká televize připomene výročí tematickým programem, a to od čtvrtku 14. ledna. Zahájí přímým přenosem Janáčkovy filharmonie.
„Televizní studio Ostrava představuje nedílnou součást vysílání České a dříve Československé televize. Jeho stěžejním přínosem je pokrytí všech významných regionálních událostí a jejich zprostředkování divákům po celé republice, a to především ve vysílání zpravodajské stanice ČT24,“ říká generální ředitel České televize Petr Dvořák a dodává: „Ostravské studio do vysílání České televize ale významně přispívá rovněž investigativní publicistikou, zábavní i hranou tvorbou, a to včetně vánočních pohádek a oblíbených seriálů jakými jsou třeba Zkáza Dejvického divadla nebo minisérie Spravedlnost.“
Úvahy o televizi v Ostravě se zrodily po válce
Ostrava byla po Praze prvním městem, ve kterém vzniklo vlastní studio Československé televize. O možnosti regionálního studia se začalo mluvit již po druhé světové válce. Důležitou roli sehrál rozvinutý těžký průmysl stěžejní pro tehdejší režim a potřeba pracovní síly. Aby vláda do Ostravy nalákala nové pracovníky, nařídila v lednu 1954 vznik místního vysílače pro příjem pražského televizního signálu. Jeho propojení se ovšem nepodařilo včas dokončit, a proto se nadšení technici rozhodli, že vysílání zprovozní vznikem vlastního televizního studia.
Jen v průběhu prvního roku bylo ze studia odvysíláno 140 celovečerních hraných filmů, 34 pohádkových příběhů, 54 dokumentárních a publicistických relací, 27 pásem poezie a ukázek z místního divadla a 29 estrád, inscenací, oper, operet či zpravodajských měsíčníků. Ještě téhož roku došlo k původně plánovanému technickému propojení mezi Ostravou a Prahou, což umožnilo vzájemnou výměnu pořadů a tím i rozšíření televizního programu. Úspěch vysílání byl natolik významný, že představoval inspiraci pro vznik i dalších studií, v Brně a Košicích.
Vůbec první regionální studio Československé televize od počátku věnovalo prostor reálným problémům tehdejší společnosti a lidem, kterých se týkaly. Pro komplex pořadů natočených od konce padesátých do konce šedesátých let se vžilo souhrnné označení „ostravská televizní publicistická škola“. Mezi její hlavní představitele patřili scenárista Jan Neuls nebo režisér František Mudra, kteří stáli za vznikem významných relací, jakými byly Ostravské vteřiny, Lovy beze zbraní nebo Negordický uzel, zachycující pestrost i problematičnost regionu.
Z několika desítek k šesti tisícům m²
Jako první diváky ostravského vysílání Československé televize přivítala 31. prosince 1955 v půl osmé večer hlasatelka Eva Mudrová (dříve Kunertová). „Když se blížil prosinec pětapadesátého roku, tak mě coby rozhlasovou hlasatelku požádali, abych ve vysílání přečetla úvodní hlášení. Brala jsem to tehdy tak, že je to jako na mikrofon v rozhlase, akorát mě bude vidět,“ vzpomíná Eva Mudrová a dodává: „Televize tehdy sídlila na kopci nad městem, na vysílači na Bobrovníkách. Tam se nacházelo malé studio šest krát pět metrů, ve kterém bylo kvůli světlům snad padesát stupňů, a jedna vysloužilá kamera z Prahy.“
Od té doby prošlo Televizní studio Ostrava kompletní proměnou a prvotních několik desítek metrů čtverečních se rozšířilo na bezmála šest tisíc. Dnes sídlí hlavní budova studia v bývalém Divadle Petra Bezruče v centru Ostravy, kde disponuje dvěma studii. Třetí, zejména pro prostorově náročnější pořady, se pak nachází mimo centrum, v Ostravě-Radvanicích. Ostravské studio disponuje celkem 250 stálými zaměstnanci.
Úspěšné ostravské formáty
Kromě zpravodajského obsahu vytváří ostravské studio řadu pravidelných pořadů jako jsou Bydlet jako…, Dobré ráno nebo Sama doma (vždy 1x za 14 dní). Stojí také za vznikem divácky oblíbených sérií Doktor Martin, Stockholmský syndrom, Zkáza Dejvického divadla, Herec nebo za Českými lvy oceněnými seriály Dabing Street a Spravedlnost. K tvorbě studia neodmyslitelně patří také dětská produkce (Bludiště, DějePIC!, Draci v hrnci) a dokumentární tvorba (Infiltrace, Modrá krev).
V současnosti studio dokončuje natáčení nového kriminálního seriálu Radima Špačka Stíny v mlze. Ve dvanácti bezmála hodinových dílech se divákům v hlavních rolích představí Petra Špalková, Jiří Vyorálek, Jaroslav Plesl nebo Miroslav Hanuš.
Výročí oslaví studio na obrazovce i online
V rámci oslav výročí regionálního studia odvysílá ve čtvrtek 14. ledna program ČT art v přímý přenos Novoročního koncertu Janáčkovy filharmonie Ostrava. Následující víkend uvede také koncerty Jaromíra Nohavici a Marie Rottrové nebo inscenaci Pestré vrstvy.
Stanice ČT2 pak v premiéře představí originální trikový koprodukční Cesta do nemožna, a to v sobotu 16. ledna od dvaceti hodin. Třetí lednový víkend divákům Dvojka nabídne rovněž průřez úspěšnými pořady, které na severu Moravy vznikly – snímky Nespavost či Ženy, které nenávidí muže, pohádky Čerte, drž se svého kopyta!, Království potoků nebo O králi, hvězdáři, kejklíři a třech muzikantech. Chybět nebude ani vzpomínka na oblíbený pořad To bylo Neváhej a toč! či premiéru epizody televizního fejetonu Postřehy odjinud: Horní Rakousko očima Pavla Poláka.
Víkend s pořady TSO doplní zpravodajské reportáže, soutěž z pětašedesátileté historie studia a výročí připomenou také facebookové podcasty.
ČR: O výběru kandidáta na Oscara za Českou republiku v kategorii Nejlepší zahraniční film každoročně hlasují členové České filmové a televizní akademie (ČFTA), která stojí i za udílením cen Český lev. Do boje o prestižní cenu 97. ročníku americké Akademie filmového umění a věd akademici vybrali film Vlny scenáristy a režiséra Jiřího Mádla. Dobové drama připomíná události osudného roku 1968, kdy Československo začala v rámci „bratrské pomoci“ okupovat vojska Varšavské smlouvy. Film je inspirován skutečným příběhem skupiny novinářů Redakce mezinárodního života Československého rozhlasu a jejich odhodláním přinášet nezávislé zprávy za každou cenu. Ve světové premiéře byl snímek uveden na Mezinárodním filmovém festivalu Karlovy Vary. Do kin oficiálně vstoupil 15. srpna, kde jej prozatím zhlédlo přes 350 tisíc diváků.
OSTRAVA: Ve čtvrtek 5. září byla na Slezskoostravském hradě otevřena nová dlouhodobá výstava nacházející se ve sklepních prostorech. Země na obzoru!!! aneb Jak slezskoostravské uhlí dobývalo Arktidu zavede návštěvníky do světa jednoho z nejvýraznějších šlechticů 19. století – Johanna Nepomuka hraběte Wilczka.
ČR: Pokáč přes letní sezónu nezahálel, byť měl plný koncertní kalendář, založil Pokáčovo nadační fond a ve spolupráci s neziskovou organizací Znesnáze21 odstartoval projekt Hudba je pro všechny, prostřednictvím kterého podporuje rozvoj mladých talentů a hradí jim hudební vzdělání. Nyní už však přichází s novou tvorbou a singlem Solitaire, v němž upozorňuje, že život občas není až tak fér. Videoklip přináší typický osobitý humor a nadhled. Pokáč navazuje na úspěšnou spolupráci s producentem Johnym Rainbow a režisérem Jakubem Mahdalem. Píseň vychází u RedHead Records a od 6. září je k dispozici na všech streamovacích platformách i YouToube.
ČR: Ve čtvrtek, 5. září 2024, zveřejnila na své tiskové konferenci Herecká asociace nominace na divadelní Cenu Thálie 2024. Herečka Divadla Drak – Edita Dohnálková Valášek – byl vybrána odbornou porotou mezi nominované pro obor Loutkové divadlo za svůj mimořádný herecký výkon v roli Bohdanky v inscenaci Divadla Drak Sedmero krkavců.